Úrad Bratislavského samosprávneho kraja

Číslo: 

Zápisnica
z III. pracovného zasadnutia Zastupiteľstva 
Bratislavského samosprávneho kraja,
ktoré sa uskutočnilo 30. apríla 2010
v rokovacej sále
Úradu Bratislavského samosprávneho kraja 
v Bratislave

Zápisnicu vyhotovila: Helena Líšková

Poznámky zapisovateľky:
1.	K záznamu vystúpení nebola vyžiadaná autorizácia. 
2.	Zápisnica neprešla jazykovou korektúrou.

© Úrad Bratislavského samosprávneho kraja

Obsah zápisnice
Poznámky:
1.	Obsah zápisnice je vytvorený podľa skutočného poradia prerokúvaných bodov (por. číslo pred názvom materiálu) a podľa pozvánky na zasadnutie Zastupiteľstva BSK (číslo uvedené v zátvorke za názvom materiálu).
2.	V zápisnici (v záhlaví zápisnice a pri uvádzaní bodov programu) sa používajú čísla prerokúvaných bodov podľa pôvodných čísel uvedených v pozvánke. 

	Od strany	
•	Otvorenie zasadnutia, voľba overovateľov zápisnice, návrhovej komisie, volebnej komisie a schválenie programu	
5	
1.	Kontrola plnenia uznesení Zastupiteľstva Bratislavského samosprávneho kraja s termínom plnenia apríl 2010 (1)	
7	
2.	Informácia o vybavení interpelácií poslancov Zastupiteľstva Bratislavského samosprávneho kraja zo dňa 26. 2. 2010 (2)	
10	
3.	Správa o kontrole plnenia uznesení Zastupiteľstva Bratislavského samosprávneho kraja za rok 2009 (3)	
12	
4.	Návrh na delegovanie zástupcov Bratislavského samosprávneho kraja do rád škôl a rád školských zariadení v zriaďovateľskej pôsobnosti Bratislavského samosprávneho kraja (4) 	

16	
5.	Návrh  regionálnej stratégie odborného vzdelávania a prípravy v Bratislavskom samosprávnom kraji (východiská) (5)	
19	
6.	Návrh na mimosúdne vysporiadanie medzi Bratislavským samosprávnym krajom a Slovak Lines, a. s. (6) 	
32	
7.	Návrh na menovanie riaditeľky Domova sociálnych služieb a zariadenia pre seniorov Rača (7)	
63	
8.	Návrh na odvolanie PhDr. Viery Rentkovej z funkcie riaditeľky Domova sociálnych služieb pre deti a dospelých INTEGRA, Tylova 21, 831 04 Bratislava (8)
      (Predseda BSK stiahol materiál pri schvaľovaní programu.)	

7	
9.	Informácia o príprave návrhu rozpočtu Bratislavského samosprávneho kraja na rok 2010 (9) 	
82	
10.	 Informácia o vykonanej inventarizácii nehnuteľného majetku Bratislavského samosprávneho kraja za rok 2009 (10) 	
87	
11.	Informácia o čerpaní úveru Európskej investičnej banky (11)	90	
12.	Informácia o činnosti kultúrnych zariadení v zriaďovateľskej pôsobnosti Bratislavského samosprávneho kraja v roku 2009  (12)	
92	
13.	Informácia o možnostiach čerpania finančných prostriedkov zo štrukturálnych fondov EÚ v rámci operačných programov pre Bratislavský kraj (13)	

94	
14.	Informácia o obstarávaní územného plánu regiónu – Bratislavský samosprávny kraj (14)	
96	
15.	Informácia o zvyšovaní dôveryhodnosti a transparentnosti v činnosti Úradu Bratislavského samosprávneho kraja (15) 	
99	
16.	Informácia o stave projektu multifunkčnej haly (16)	102	
17.	Rôzne – Všeobecná rozprava a interpelácie (17)	143	
18.	Záver (18) 	160	

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
(O 10:13 h)
Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci,
poprosím vás, zakrátko by sme začali, a poprosím aj o ticho v sále, aby si každý našiel svoje miesto, aké mu patrí.
Ďakujem pekne.
Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, vážené dámy, vážení páni,
otváram III. zasadnutie Zastupiteľstva Bratislavského samosprávneho kraja.
Z dnešného zasadnutia sa ospravedlnili: pán Poór, pán Balla a pán Drozd, ktorý príde neskôr.
Konštatujem, že podľa prezenčnej listiny je z celkového počtu štyridsaťštyri poslancov zastupiteľstva na zasadnutí prítomných tridsaťdeväť poslancov.
Konštatujem, že zastupiteľstvo je spôsobilé rokovať a uznášať sa v zmysle zákona o samosprávnych krajoch. 
Tak ako na každom zasadnutí zastupiteľstva, dámy a páni, v zmysle čl. V bod 8 rokovacieho poriadku Zastupiteľstva Bratislavského samosprávneho kraja zastupiteľstvo volí troch overovateľov zápisnice. Z poslaneckých klubov som dostal návrhy na nasledovných poslancov: pani poslankyňa Schwartzová, pán poslanec Šebej a pán poslanec Trstenský.
Poprosím, má niekto iný návrh? Nevidím žiaden iný návrh.
Poprosím vás, v zmysle toho, ako sme sa minule dohodli, budeme robiť už len jedno hlasovanie, čiže súčasne prezentáciu aj hlasovanie. Takže v tomto zmysle prezentujte sa a hlasujte.
(Hlasovanie číslo 1.) 
Poprosím technikov, vyhlasujem toto hlasovanie za zmätočné, nakoľko pánu podžupanovi nefunguje zariadenie, a aby urobili poriadok hneď teraz.
Ďakujem.
Čiže malý technický problém by mal byť vyriešený.
Ešte raz poprosím hlasovanie o overovateľoch zápisnice. Nech sa páči, prezentujte sa a hlasujte teraz.
(Hlasovanie číslo 2.) 
Ďakujem pekne.
Čiže za bolo tridsaťsedem poslancov, nehlasoval jeden. (Prítomných tridsaťosem.)
Takže konštatujem, že overovateľmi sa stali pani poslankyňa Schwartzová, pán poslanec Šebej a pán poslanec Trstenský.
Prikročme k voľbe návrhovej komisie.
Predkladám návrhy na nasledovných poslancov do návrhovej komisie: pani poslankyňa Iveta Plšeková, pán poslanec Ondrej Dostál a pán poslanec Peter Mach.
Pýtam sa, či sú iné návrhy.
Keďže nie sú, tak poprosím, aby sme sa znovu prezentovali a hlasovali o návrhovej komisii. 
(Hlasovanie číslo 3.) 
Ďakujem pekne.
Za bolo tridsaťpäť poslancov, zdržali sa dvaja, nehlasoval jeden. (Prítomných tridsaťosem.)
Tým máme zvolenú návrhovú komisiu v zostave pani poslankyňa Plšeková, pán poslanec Dostál a pán poslanec Mach a poprosím, aby sa ujala svojho miesta.  
Poprosím, je tu jeden technický problém. My máme v rokovacom poriadku, stále sme ho ešte neopravili, to, že volíme volebnú komisiu. Boli voči tomu námietky, že načo ju voliť. Ja sa chcem opýtať, aby som to mal úplne jasné v protokole: môj návrh je, keďže nie je v programe žiadna tajná voľba, tak, aby sme volebnú komisiu dnes nevolili, a chcem dať o tom aj hlasovať, aby to bolo v zázname. Čiže môj návrh je – nevolíme volebnú komisiu, keďže nemáme v programe tajnú voľbu.
Poprosím, prezentujte sa a hlasujte teraz.
(Hlasovanie číslo 4.) 
Ďakujem pekne.
Za bolo všetkých tridsaťsedem poslancov, takže nevolíme volebnú komisiu.
Poprosím, prechádzame k schvaľovaniu programu rokovania Zastupiteľstva Bratislavského samosprávneho kraja.
V súlade so zákonom o samosprávnych krajoch a rokovacím poriadkom Bratislavského samosprávneho kraja bol všetkým poslancom zaslaný návrh programu rokovania s príslušnými materiálmi.
Dodatočne ste dostali dodatok k bodu 6 – návrh na mimosúdne vysporiadanie medzi BSK a Slovak Lines a správu o výsledku kontroly v spoločnosti Slovak Lines, taktiež k tomuto bodu.

Ďalej vám bolo dodané stanovisko k návrhu regionálnej stratégie odborného vzdelávania a príprave v Bratislavskom kraji, ktorý obsahuje na druhej strane opravy textu k tomuto bodu (nájdete ho pod číslom 5).
A z dnešného rokovania Zastupiteľstva BSK sťahujem materiál číslo 8 – návrh na odvolanie riaditeľky DSS pre deti a dospelých INTEGRA z dôvodu, že pani riaditeľka včera sama doručila výpoveď z pracovného pomeru, v dôsledku čoho sa jej pracovný pomer skončí ku koncu júna po uplynutí dvojmesačnej výpovednej lehoty, a z tohto dôvodu je bezpredmetné jej odvolanie z funkcie, na základe ktorého by sa jej pracovný pomer skončil takisto k tomuto istému termínu, teda ku koncu júna.
Pýtam sa: má niekto z poslancov návrhy k zmene programu rokovania? Rovnako sa pýtam, či má niekto nejaký návrh na doplnenie alebo úpravu programu.
Keďže nevidím žiadny iný návrh, prikročíme k hlasovaniu a hlasujeme o upravenom programe rokovania.
Poprosím, prezentujte sa a hlasujte, teraz.
(Hlasovanie číslo 5.) 
Ďakujem pekne.
Konštatujem, že za bolo všetkých sto percent prítomných poslancov. (Za bolo tridsaťdeväť poslancov.) Čiže máme schválený program III. zasadnutia Zastupiteľstva Bratislavského samosprávneho kraja. Program bol teda schválený. 

Prejdeme, prosím, k bodu číslo 1 – kontrola plnenia uznesení Zastupiteľstva Bratislavského samosprávneho kraja s termínom plnenia apríl 2010.
Máte pred sebou, panie poslankyne, páni poslanci, kontrolu plnenia uznesení Zastupiteľstva Bratislavského samosprávneho kraja s termínom plnenia apríl 2010.
Nech sa páči, pán riaditeľ, prejdime k tejto kontrole.

Ing. Bystrík Žák, riaditeľ Úradu Bratislavského samosprávneho kraja:
Vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci,
materiál – kontrola plnenia uznesení – bol predložený vo všetkých komisiách. Tri uznesenia sú splnené, dlhodobo plnené uznesenia sú vyznačené a jedno uznesenie je nesplnené, ktoré hovorí o tvorbe, o vytvorení, založení akciovej spoločnosti zaoberajúcej sa

správou energetických zariadení. Dnes robíme, sťahujeme všetky zmluvy zo škôl a našich podriadených inštitúcií, na základe ktorých budeme robiť audit, a k tomuto spravíme materiál, aby ste sa vyjadrili, či toto uznesenie budeme plniť, alebo ho stiahneme.
Nech sa páči, ak máte nejaké otázky.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Nech sa páči, otváram rozpravu k tomuto bodu a pýtam sa, či má niekto pripomienky ku kontrole plnenia uznesení.
Konštatujem, že sa prihlásil pán poslanec Ftáčnik. 
Nech sa páči, pán poslanec.

Doc. RNDr. Milan Ftáčnik, CSc.,  poslanec Zastupiteľstva BSK:
Vážený pán predseda, vážené kolegyne a kolegovia,
ja sa chcem vyjadriť k uzneseniu 53/2009. To je na prvej strane uvedené uznesenie, ktoré sa týka jazykovej školy. Uznesenie je odpočtované ako splnené, ale, bohužiaľ, nemôžem celkom s tým súhlasiť, a nie je to, myslím, nejaká vecná polemika, pretože chápem, čo je tam napísané: prostriedky formálne do rozpočtu zapracované boli, ale neboli poskytnuté, lebo nebolo dosť peňazí. Ja o tom hovorím, prosím, len preto, že budeme musieť nejako ten problém riešiť v roku 2010. Totiž jazyková škola má legislatívou obmedzené príjmy, má dané len maximálne možnosti, koľko môže vyberať od svojich poslucháčov, a, naopak, my máme obmedzené možnosti, ktorými je možné poskytovať peniaze, pretože je to príspevková organizácia a limitovaný je objem, koľko môže prispieť kraj a koľko si môže organizácia získať vlastnou činnosťou. A z tohto vyplýval námet na dofinancovanie školy v roku 2009, pretože tie normy boli čerstvo prijaté a škola sa dostala do existenčných problémov. Keďže sa peniaze na školu nedostali, ten problém pretrváva. Na to chcem upozorniť. Budem zrejme očakávať, že sa k tomu kraj postaví pri zostavovaní rozpočtu tak, aby nejakým spôsobom toto vykompenzoval. Netrvám na tom, že to máme riešiť cez uznesenie 53, lebo to sa týkalo len roku 2009, ale povedal by som, že to uznesenie nie je splnené, a takto by som ho odpočtoval, keby to malo byť po pravde. Všetko, čo tam je napísané, sedí, čiže ja nespochybňujem odpočet pána riaditeľa, len chcem upozorniť vážených pánov poslancov aj teda úrad na to, že budeme sa musieť problematike jazykovej školy venovať aj v tomto rozpočtovom roku, aby sme neohrozili fungovanie školy.
Ďakujem pekne.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem pekne, pán poslanec.
Pán riaditeľ, chceme reagovať?

Ing. Bystrík Žák, riaditeľ Úradu Bratislavského samosprávneho kraja:
Ale nie, určite bude pripravený rozpočet, ktorý by mal byť predložený(?) na budúcom zasadnutí zastupiteľstva, tak s pánom riaditeľom odboru ekonomiky a s pánom riaditeľom Csabayom z odboru školstva tam zaradíme túto položku.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem pekne.
Keďže nevidím nikoho prihláseného do rozpravy, tak končím rozpravu, končím diskusiu.
Prosím návrhovú komisiu o prednesenie návrhu uznesenia.

Predseda návrhovej komisie RNDr. Peter Mach, poslanec Zastupiteľstva BSK:
Návrhová komisia predkladá návrh uznesenia:
Zastupiteľstvo Bratislavského samosprávneho kraja po prerokovaní materiálu
A.	berie na vedomie
kontrolu:
I. splnených uznesení Zastupiteľstva Bratislavského samosprávneho kraja číslo:
39/2007
53/2009 (časť B)
15/2010 (časť B).
II. dlhodobo plnených uznesení Zastupiteľstva Bratislavského samosprávneho kraja... (Teraz je tam zoznam čísel dvanástich uznesení.)
III. nesplnené uznesenie:
číslo 69/2008;
B.	dopĺňa
termíny kontroly plnenia prijatých uznesení s dlhodobým plnením (1 až 12 – podľa písomne predloženého materiálu). 

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem pekne.
Poprosím pani poslankyne a pánov poslancov, aby sa prezentovali a hlasovali.
(Hlasovanie číslo 6.) 
Ďakujem veľmi pekne.
Konštatujem, že za bolo tridsaťdeväť poslancov, čiže všetci. Uznesenie v zmysle toho, ako ho predniesla návrhová komisia, sme prijali.

Prechádzame k bodu číslo 2 – informácia o vybavení interpelácií poslancov Zastupiteľstva Bratislavského samosprávneho kraja zo dňa 26. 2. 2010.
Takže máte pred sebou predmetný materiál o interpeláciách a o zodpovedaní na interpelácie. 
Otváram k tomuto bodu rozpravu, či má niekto pripomienky alebo nejaký vstup do toho. Nech sa páči.
Registrujem pána poslanca Borguľu. Nech sa páči, máte slovo.

Ing. Martin Borguľa, poslanec Zastupiteľstva BSK:
Pán predseda, vážení kolegovia, kolegyne,
pri hlasovaní o tomto materiáli sa zdržím, keďže som vám podal interpeláciu, na ktorú ste mi odpovedali neuspokojivo, v podstate ste mi odpovedali, že mi v budúcnosti odpoviete. Čakal som ďaleko konkrétnejšiu odpoveď.
Ďakujem.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem pekne.
Pán poslanec, ja si pamätám vašu interpeláciu. Ja rozumiem vašej interpelácii, aj sme odpovedali, kedy na to odpovieme, a myslím si, že toto zastupiteľstvo ukáže pravé dôvody, pre ktoré sa nemôžeme venovať tomu, aby sme organizovali svoje priority ako prvé, ale musíme tu reagovať na veci, ktoré nám tu vaši predchodcovia a vaši kolegovia, samozrejme, nechali.
Ďakujem pekne.
Nech sa páči, pán poslanec Ftáčnik.

Doc. RNDr. Milan Ftáčnik, CSc.,  poslanec Zastupiteľstva BSK:
Pán predseda, ja sa chcem len opýtať na tú odpoveď na tú istú interpeláciu, čo pán poslanec Borguľa. Vy hovoríte, že bude pripravený po schválení rozpočtu; znamená to, že už v polovici roku dostaneme taký materiál, alebo to bude až niekedy na jeseň?

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Budem úplne presný. V tomto zmysle ja nechcem robiť nejaké politikárčenie medzi stranami, ja chcem, aby o prioritách ako takých, a to sa aj deje v podstate vnútri strán, a v tomto zmysle oslovím aj váš klub, sme aj rokovali spôsobom takým, že ich naozaj zozbierame, urobíme ich a proste povieme si, ktoré má akú prioritu. Chcem, aby to bolo, ak budete mať vy záujem, totiž že vy si sami zvolíte túto cestu, aby to bolo už počas tvorby rozpočtu, resp. po schválení rozpočtu. Uvidíme, ako dobre to tým-ktorým klubom pôjde. Ja to beriem ako jeden proces, ktorý je v podstate do veľkej miery determinovaný alebo podmienený aj tým, ako sú financie, čiže nie je to vec, ktorá sa uzavrie, je to jednoducho proces. Ten kto sleduje ekonomický stav republiky, tak vie, že nejaké veľké plánovanie sa ťažko robí, resp. nedá sa robiť, lebo stále je tu kríza a robiť nejaký výhľad, čo bude o rok, o dva roky, je veľmi ťažké, keď naozaj, aj sám mám tú skúsenosť, v priebehu pár mesiacov sa výrazne zhoršili výhľady aj príjmov VÚC, tak ako sme dostali z ministerstva financií, konkrétne medzi decembrom a aprílom. A jednoducho sme v takej situácii, že by to bolo nezodpovedné. Napriek tomu si myslím, že keďže sme tu zvolení, tak musíme tieto priority zozbierať, roztriediť. Bol by som veľmi rád, keby to nemalo nejaké stranícke tričko, čiže budete aj oslovení, a bol by som veľmi rád, keby to všetci pani poslankyne a páni poslanci aj chápali ako trvalý proces, ktorý aj vzhľadom na situáciu, ktorú máme, prebieha.
Ďakujem veľmi pekne.
Nevidím nikoho ďalšieho prihláseného do diskusie, čiže uzatváram rozpravu k tomuto bodu a poprosím návrhovú komisiu o prednesenie návrhu uznesenia. Nech sa páči.

Predseda návrhovej komisie RNDr. Peter Mach, poslanec Zastupiteľstva BSK:
Zastupiteľstvo Bratislavského samosprávneho kraja po prerokovaní materiálu
berie na vedomie
informáciu o vybavení interpelácií poslancov Zastupiteľstva Bratislavského samosprávneho kraja zo dňa 26. 2. 2010.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem pekne.
Nech sa páči, pani poslankyne, páni poslanci, prezentujte sa a hlasujte.
(Hlasovanie číslo 7.) 
Ďakujem pekne.
Takže za bolo tridsaťštyri poslancov, šiesti poslanci sa zdržali. (Prítomných štyridsať poslancov.)
Čiže konštatujem, že uznesenie bolo prijaté.

Prejdeme k ďalšiemu bodu, a to je Správa o kontrole plnenia uznesení Zastupiteľstva Bratislavského samosprávneho kraja za rok 2009.
Vážené poslankyne, vážení poslanci,
máte pred sebou správu o kontrole plnenia uznesení Zastupiteľstva Bratislavského samosprávneho kraja za rok 2009.
Pán hlavný kontrolór, nech sa páči, máte slovo.

Ing. Štefan Marušák, hlavný kontrolór Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem pekne.
Vážený pán predseda, vážená pani podpredsedníčka, vážení páni podpredsedovia, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci,
želám vám príjemné predpoludnie. 
Ako už povedal pán predseda, pred sebou máte správu o kontrole plnenia uznesení Zastupiteľstva BSK za rok 2009. 
Túto správu predkladám každoročne, jednak v zmysle zákona o samospráve vyšších územných celkov a jednak podľa VZN o kontrole v Bratislavskom samosprávnom kraji. 
Kontrolu, na základe ktorej táto správa vznikla, sme vykonali v čase od 8. marca do 22. marca tohto roka. Predmetnú kontrolu náš útvar vykonal v súčinnosti s príslušnými odbornými a zodpovednými zamestnancami úradu, ktorí predložili potrebné podklady. Cieľom kontroly bolo zistiť plnenie úloh z uznesení zastupiteľstva a v prípade zistenia nedostatkov zabezpečiť prijatie opatrení na ich odstránenie. 

Zastupiteľstvo BSK na šiestich riadnych zasadnutiach prijalo sedemdesiatšesť uznesení vrátane uznesenia bez poradového čísla z ustanovujúceho zasadnutia zastupiteľstva z 23. decembra minulého roka. Po overení plnenia všetkých uznesení v minulom roku ich kontrolná skupina rozdelila na dve časti: Po prvé, na uznesenia priamo splnené na zasadnutiach Zastupiteľstva BSK (tých bolo spolu štyridsaťpäť), a po druhé, na uznesenia, z ktorých vyplynuli úlohy pre predsedu BSK, pre riaditeľa Úradu BSK a pre hlavného kontrolóra. V tomto prípade išlo spolu o tridsaťjeden uznesení. Z týchto tridsaťjeden uznesení vyplynulo tridsaťosem úloh nasledovne: V dvadsiatich deviatich prípadoch zastupiteľstvo úlohy pridelilo riaditeľovi Úradu BSK, v šiestich prípadoch zastupiteľstvo žiadalo alebo splnomocnilo predsedu BSK na splnenie úloh a napokon v troch prípadoch zastupiteľstvo úlohy uložilo hlavnému kontrolórovi BSK.
Plnenie úloh bolo nasledovné:
Sedemnásť úloh bolo splnených, čo je 44,7 % z celkového plnenia úloh, sedemnásť úloh sa plní priebežne. Dve úlohy stratili platnosť z dôvodu nepodpísania zmlúv, preto sa predaj nehnuteľností neuskutočnil; to predstavuje necelých 5,2 % z celkového plnenia, a dve úlohy sa nevyhodnocovali, z dôvodu, že išlo o text vyhlásenia, ktoré Zastupiteľstvo BSK odporučilo predsedovi BSK podpísať, a to predstavuje takisto 5,2 % z celkového plnenia.
Toľko stručne k predkladanej správe.
Ďakujem za pozornosť.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem veľmi pekne pánovi kontrolórovi.
Nech sa páči, otváram rozpravu. 
Vidím prvého prihláseného pána poslanca Šramka, nech sa páči.

Ing. Peter Šramko, poslanec Zastupiteľstva BSK:  
Ďakujem pekne. 
Vážený pán predseda, kolegyne, kolegovia,
medzi úlohami, ktoré boli odpočtované, som nenašiel úlohu ohľadom kontroly oddelenia centrálneho verejného obstarávania. Táto úloha bola udelená zastupiteľstvom kontrolórovi a nie je zatiaľ splnená. Rád by som sa teda spýtal, aký je stav a kedy dostaneme odpočet tejto úlohy.
Ďakujem.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem veľmi pekne.
Pán hlavný kontrolór, nech sa páči, máte slovo.

Ing. Štefan Marušák, hlavný kontrolór Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem pekne. 
Táto úloha sa dostala do plánu kontrolnej činnosti na rok 2009. Vlani sme túto kontrolu aj začali a vzhľadom na to, že ide o veľmi rozsiahlu kontrolu verejného obstarávania na úrade, ide o stovky konaní, spracovali sme zatiaľ len čiastkovú správu z kontroly, s ktorou sme oboznámili riaditeľa Úradu BSK. V súčasnosti riaditeľ Úradu BSK správu študuje a do 12. mája sa má k správe vyjadriť. Tým, samozrejme, kontrola ešte stále nie je skončená, pretože kontrola sa skončí až vtedy, keď my napíšeme súhrnnú správu a prerokujeme ju s vedením úradu. Zatiaľ by som nerád viac k tejto správe zverejňoval, pretože nie je podľa zákona skončená.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem pekne, pán hlavný kontrolór. 
Len pre vašu informáciu, vážené poslankyne, vážení poslanci, my máme na úrade aj kontrolu z Úradu pre verejné obstarávanie, a to tiež na verejné obstarávanie, a už jeden z jej výsledkov, ktorý bol, bohužiaľ, v oblasti projektu INTERACT, dopadol zle pre tento úrad. To, čo sa tu v histórii dialo, dopadlo zle. Ak bude treba, budeme o tom informovať aj zastupiteľstvo. A uvidíme, ako budú dopadať ďalšie výsledky.
Nech sa páči, s faktickou poznámkou pán poslanec Šramko.

Ing. Peter Šramko, poslanec Zastupiteľstva BSK:  
Ďakujem. 
Ja by som od pána kontrolóra nechcel detaily, lebo viem, že až po prerokovaní sa môže o tejto kontrole..., ale aspoň časový horizont, že kedy to bude predložené; aký je váš odhad.
Ďakujem.

Ing. Štefan Marušák, hlavný kontrolór Bratislavského samosprávneho kraja:
Vzhľadom na to, že ide o komplikovanú kontrolu, predpokladám, že by mohla byť skončená niekedy až na jeseň tohto roka.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem pekne.
Ešte vidím do rozpravy prihláseného pána poslanca Istvána Pomichala. Nech sa páči, máš slovo. 

Ing. István Pomichal, PhD., poslanec Zastupiteľstva BSK:  
Ďakujem.
Vážený pán hlavný kontrolór,
chcem sa spýtať: v bode 29 máme bod F – ukladá a chcem sa spýtať: naše obchodné spoločnosti si dodržiavajú toto uznesenie, že majú zabezpečiť a predkladať materiály všetkých vydaných príkazov, smerníc, oznámení, opatrení, usmernení atď. do troch pracovných dní po ich schválení. Chcem sa spýtať, či toto nariadenie je dodržané v praxi.

Ing. Štefan Marušák, hlavný kontrolór Bratislavského samosprávneho kraja:
Áno, môžem k tomu povedať pár slov?  

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Nech sa páči.

Ing. Štefan Marušák, hlavný kontrolór Bratislavského samosprávneho kraja:
Pokiaľ viem z našej každodennej praxe, tak áno, dostávame všetky tieto materiály zatiaľ včas.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Dobre, ďakujem pekne.
Nevidím nikoho ďalšieho prihláseného, takže uzatváram rozpravu a poprosím návrhovú komisiu, aby nám predniesla návrh uznesenia. 

Predseda návrhovej komisie RNDr. Peter Mach, poslanec Zastupiteľstva BSK:
Zastupiteľstvo Bratislavského samosprávneho kraja po prerokovaní materiálu
A.	berie na vedomie
správu o kontrole plnenia uznesení Zastupiteľstva BSK za rok 2009.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem pekne. 
Nech sa páči, panie poslankyne, páni poslanci, prosím, prezentujte sa a hlasujte teraz.
(Hlasovanie číslo 8.) 
Ďakujem veľmi pekne.
Za bolo tridsaťdeväť poslancov, jeden poslanec nehlasoval. (Prítomných štyridsať poslancov.)
Takže konštatujem, že uznesenie, tak ako ho návrhová komisia predložila, prešlo a je schválené.

Nech sa páči, panie poslankyne, páni poslanci, prechádzame k bodu číslo 4 – Návrh na delegovanie zástupcov Bratislavského samosprávneho kraja do rád škôl a rád školských zariadení v zriaďovateľskej pôsobnosti Bratislavského samosprávneho kraja.
Máte pred sebou, panie poslankyne, páni poslanci, návrh na delegovanie zástupcov Bratislavského samosprávneho kraja do rád škôl a rád školských zariadení v zriaďovateľskej pôsobnosti Bratislavského samosprávneho kraja. Skôr ako dám slovo pánu podpredsedovi Bertovi, poviem, toto je materiál, ktorý bol minule stiahnutý, toto je materiál, o ktorom som žiadal aj bol som informovaný, že je dohoda predsedov poslaneckých klubov a že je to jednoducho materiál, ktorý tvorili de facto sami poslanci.
Nech sa páči, pán Berta, máte slovo.

Ing. Martin Berta, CSc., poslanec Zastupiteľstva BSK a podpredseda BSK:  
Ďakujem pekne za slovo, pán predseda.
Vážené dámy a páni,
máte pred sebou materiál, ktorým delegujeme zástupcov Bratislavského samosprávneho kraja do rád škôl a školských zariadení.

Je potrebné, aby sme delegovali našich zástupcov, aby sme sfunkčnili tieto školské rady, v ktorých doposiaľ fungujú ešte poslanci z minulého volebného obdobia, a preto je dôležité, aby sme tento materiál čo najskôr schválili a sfunkčnili školské rady.
Upozorňujem, že v samotnom uznesení sa odvolávame na prílohy 1 a 2; v prílohe 1 je zoznam poslancov, ktorých odvolávame, a v prílohe 2 je zoznam poslancov, ktorých delegujeme. Potom ešte je tam tretia príloha, ktorá v podstate vám dáva informáciu o aktuálnom zložení tej-ktorej školskej rady.
Takže, myslím, na úvod je to všetko.
Nech sa páči, pán predseda.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem pekne.
Otváram rozpravu k tomuto bodu.
Konštatujem, že nikto sa neprihlásil do rozpravy, takže rozpravu ukončím a poprosím návrhovú komisiu, aby predniesla návrh uznesenia. 
Pardon, pán Mach, pani Hanulíková... Zapnite pani Hanulíkovú. Ale na budúce vás poprosím v tom rozmedzí, keď je otvorená rozprava. 

Ing. Iveta Hanulíková, poslankyňa Zastupiteľstva BSK: 
Ja som to v rámci otvorenej rozpravy stlačila, ale, bohužiaľ, nejako to tu dobre nefunguje, takže to nebolo zavčasu. 
Ale chcem povedať: ja som odvolávaná z rady z Gymnázia v Senci, ja som tam nikdy nebola delegovaná, takže to bude asi nejaký omyl. Takže ste ma odvolali, ale nikdy som v tejto rade nebola delegovaná.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Nech sa páči, pán podpredseda Berta.

Ing. Martin Berta, CSc., poslanec Zastupiteľstva BSK a podpredseda BSK:  
Zrejme muselo dôjsť potom k nedorozumeniu, pretože podľa podkladov, ktoré boli k dispozícii, tak pani Hanulíková, pani poslankyňa, boli ste tam delegovaná. Čiže musel byť potom problém niekde v materiáli, ale vychádzali sme z aktuálnych materiálov, ktoré tu boli k dispozícii, a v tých materiáloch proste vaše meno vystupovalo. Takže toľko asi k odpovedi. Čiže po formálnej stránke, aby teda sme urobili zadosť tomu, čo hovoria materiály, ktoré boli k dispozícii, je potrebné vás odvolať odtiaľ.
(V reakcii na poznámku p. poslankyne Hanulíkovej, ktorá nebola prednesená do mikrofónu:) Ja odpovedám opäť: neviem, v ktorých školských radách ste boli a v ktorých nie, ale odpovedám opäť, že podľa aktuálnych materiálov, ktoré sme mali k dispozícii, boli ste tam nominovaná.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem pekne.
Končím rozpravu.
Poprosím návrhovú komisiu, aby nám predniesla návrh uznesenia.

Predseda návrhovej komisie RNDr. Peter Mach, poslanec Zastupiteľstva BSK:
Návrh uznesenia:
Zastupiteľstvo Bratislavského samosprávneho kraja po prerokovaní materiálu 
A.	odvoláva 
dňom 30. apríla 2010 delegovaných zástupcov Bratislavského samosprávneho kraja z rád škôl a rád školských zariadení v zriaďovateľskej pôsobnosti BSK podľa prílohy č. 1;
B.	deleguje
s účinnosťou od 30. apríla 2010 zástupcov BSK do rád škôl a rád školských zariadení v zriaďovateľskej pôsobnosti BSK podľa prílohy č. 2;
C.	žiada
komisiu školstva, športu a mládeže Zastupiteľstva BSK
s účinnosťou od 30. apríla 2010 prerokovať ďalšie zmeny v delegovaní zástupcov BSK do rád škôl a rád školských zariadení a následne ich predkladať na schválenie predsedovi BSK.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem pekne.
Čiže poprosím, vážené poslankyne, vážení poslanci, v zmysle toho, čo predniesla návrhová komisia, prezentujte sa a hlasujte.

(Hlasovanie číslo 9.) 
Ďakujem pekne.
Konštatujem, že za bolo tridsaťdeväť poslancov, proti nebol nik, zdržal sa jeden. (Prítomných štyridsať.)
Čiže návrh, ako ho predniesla návrhová komisia, sme schválili, a prechádzame k bodu číslo 5.

Bod číslo 5, vážené poslankyne, vážení poslanci, je Návrh regionálnej stratégie odborného vzdelávania a prípravy v Bratislavskom samosprávnom kraji, a teda jeho východiská.
Máte pred sebou, panie poslankyne a páni poslanci, návrh regionálnej stratégie odborného vzdelávania a prípravy v Bratislavskom samosprávnom kraji. 
Ako som spomínal v úvode pri schvaľovaní programu, dodatočne ste dostali aj stanovisko krajskej rady pre odborné vzdelávanie a prípravu v Bratislavskom samosprávnom kraji  a zároveň aj opravu textu k tomuto bodu, a to:
-	na str. 2 odsek prvý riadok tretí: Nahradiť slovo „zriaďuje“ slovami „je zriaďovateľom“;
-	potom na str. 5 odsek druhý koniec vety: nahradiť slová „Národného úradu práce, Krajského úradu práce“ slovami „Úradu práce, sociálnych vecí a rodiny“;
-	na str. 49 odsek „nariadenia vlády“ odrážka druhá: Vypustiť celý text odrážky;
-	a na str. 54 časť III.3.4 Sekcie škôl odsek druhý: Pred prvú vetu „Špecifikom sekcií...“ vložiť vetu „Zloženie škôl v jednotlivých sekciách zohľadňuje typy škôl a kľúčové skupiny študijných a učebných odborov, v ktorých škola pripravuje žiakov.“.
Tento materiál je materiál, ku ktorému sme viazaní zo zákona, aby sme ho predložili a vlastne schválili. Tento materiál znova ja rozumiem ako materiál, ktorý je otvorený, vzbudil aj dosť veľkú diskusiu v komisiách, vzbudil aj diskusiu s predsedami poslaneckých klubov a rovnako aj v politickom vedení župy samotnej.
Čiže poprosím a v tomto zmysle aj otváram rozpravu, aby sme sa venovali tomuto materiálu tak ako niečomu, čo tvorí východisko, niečo, čo proste štartuje istý proces, aby sme tento materiál mali schválený a potom sa k nemu postupne mohli vracať.
Ešte poprosím predtým pána riaditeľa Csabaya, aby nám krátko materiál uviedol ako spracovateľ. 

Ing. Roman Csabay, riaditeľ odboru školstva, mládeže a športu Úradu BSK:
Vážený pán predseda, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci,
máte predložený návrh regionálnej stratégie odborného vzdelávania a prípravy v Bratislavskom samosprávnom kraji s podtitulom východiská materiálu k problematike. 
Tento materiál, ako povedal pán predseda, je spracovaný v súlade s ustanovením zákona č. 184/2009 Z. z. o odbornom vzdelávaní a príprave. Vychádzal z ostatných materiálov spracovaných v uplynulom období a pri ich aktualizácii do súčasných pomerov a takisto využil aj rad ďalších dostupných analýz, dokumentov a údajov.
Strategickým zámerom tohto materiálu je vybudovanie funkčnej, efektívnej, hospodárnej a kvalitnej siete stredných škôl a školských zariadení, vystihujúcich potreby regiónu a ekonomické a sociálne špecifiká Bratislavského samosprávneho kraja tak, aby školy a školské zariadenia reagovali na aktuálne potreby bratislavského regiónu, požiadavky trhu práce a európske trendy vo výchove a vzdelávaní so zameraním hlavne na kvalitu vzdelávania...(Pozn. zapisovateľky: Nerozumela som jedno slovo.) a následné uplatnenie, či už v praxi alebo priamo pri štúdiu na vysokej škole.
Materiál bol prerokovaný, ako povedal pán predseda, v komisiách zastupiteľstva, v územnej školskej rade a takisto v krajskej rade pre odborné vzdelávanie a prípravu. Pripomienky boli zapracované, a, samozrejme, dovolím si pripomenúť ešte jeden moment, materiál je naozaj otvorený, keďže sú to východiská, a určite je otvorený ďalším námietkam a spolupráci v rámci regiónu.
Ďakujem.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem pekne, pán riaditeľ.
Takže nech sa páči, panie poslankyne, páni poslanci, otváram rozpravu k tomuto bodu.
Ďakujem pekne.
Takže do rozpravy sa prihlásili pani poslankyňa Apalovičová, pani poslankyňa Kimerlingová, pani poslankyňa Flašíková-Beňová, pán poslanec Ondrejka, pani poslankyňa Zemanová a pán poslanec Ftáčnik. 
Takže nech sa páči, pani poslankyňa Apalovičová, máte slovo.

Doc. Ing. Ružena Apalovičová, CSc., poslankyňa Zastupiteľstva BSK: 
Ďakujem pekne, pán predseda.
Vážené kolegyne a kolegovia, školská komisia sa veľmi podrobne zaoberala týmto materiálom. Pre nás je to skutočne jeden zo základných materiálov, z ktorého budeme vychádzať. Tak ako to už povedal pán predseda aj pán Ing. Csabay, skutočne je to materiál otvorený. S týmto materiálom budeme pracovať a tie priority, ktoré máme uvedené na strane 58, o tých sme už takisto podrobne diskutovali. Samozrejme, vždy sú možné vylepšenia, ale myslím, že táto stratégia je pripravená veľmi dobre a veľmi kvalitne, a poprosila by som kolegov o schválenie tohto materiálu, aby sme mohli okamžite naštartovať činnosť v tejto oblasti.
Ďakujem pekne.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem veľmi pekne, pani poslankyňa. 
Nech sa páči, pani poslankyňa Kimerlingová.

Ing. Viera Kimerlingová, poslankyňa Zastupiteľstva BSK:  
Milé kolegyne, kolegovia,
my sme na finančnej komisii tento materiál tiež podrobne prebrali a mali sme jednu pripomienku, ktorá v tej tabuľke spracovania pripomienok je napísaná ako neakceptovaná, ale ja si myslím, že ona bola čiastočne akceptovaná, pretože my sme chceli, aby bol spracovaný akčný plán realizácie priorít stratégie odborného vzdelávania a on spracovaný bude. Ale chceli sme, aby bol predložený v októbri 2010, a bude predložený o mesiac neskôr. Čiže dá sa povedať, že čiastočne to bolo akceptované, lebo spracovaný bude, akurát že bude predložený o mesiac neskôr. Aby členovia komisie finančnej neboli dotknutí, tak potom možnože ich upozorňujem na to, že vlastne sme dosiahli, čo sme chceli.
Ďakujem.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem pekne.
Nech sa páči, pani poslankyňa Flašíková-Beňová, máte slovo.

PhDr. Monika Flašíková-Beňová, poslankyňa Zastupiteľstva BSK:
Ďakujem veľmi pekne, pán predseda.
Ja k samotnému materiálu nemám výhrady, chcela by som len dať zastupiteľstvu na zváženie to, čo som hovorila aj na zasadnutí predsedov poslaneckých klubov, že by bolo možno dobré, keby sme vytvorili či už nejakú rozšírenú pracovnú skupinu, kde by poslankyne a poslanci mohli vlastne so svojimi návrhmi dopĺňať alebo doplňovať túto stratégiu. Ak by teda nebolo možné vytvoriť samostatnú pracovnú skupinu pod vedením niektorého z podpredsedov úradu, tak potom možno v prípadoch, keď bude zasadať školská komisia a bude sa tam prerokúvať tento materiál, aby na túto komisiu mohli prísť aj poslankyne a poslanci podľa svojho záujmu so svojimi návrhmi.
Ďakujem pekne.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem veľmi pekne.
S faktickou poznámkou na pani poslankyňu Flašíkovú-Beňovú pani poslankyňa Apalovičová, nech sa páči. Faktická poznámka.

Doc. Ing. Ružena Apalovičová, CSc., poslankyňa Zastupiteľstva BSK: 
Ďakujem pekne.
Samozrejme, komisia sa nebráni tomu, aby na jej zasadnutie prišli poslankyne a poslanci, ale zriaďovať nejakú ďalšiu komisiu alebo nejaký ďalší útvar, myslím, že nie je vhodné, pretože skutočne tá stratégia je potrebná, aby sa rozvíjala jedným smerom, aby všetci išli tou istou líniou. Pripomienky, poznatky od ostatných, samozrejme, vždy budú preberané. Takže nech sa páči, termín komisie je vždy známy tuná na organizačnom úseku a ste vítaní na každom zasadnutí komisie. 
Ďakujem.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem pekne za faktickú poznámku.
Ešte ja uvediem krátku reakciu: Samozrejme, ja som o tom hovoril pred predsedami klubov, nejde možno o nejaký nový útvar alebo niečo také, má to v gescii školská komisia, ale pani podpredsedníčka Németh je aj gestorka za školstvo a, samozrejme, budem sa na ňu obracať a budem žiadať užšiu spoluprácu aj medzi komisiami aj medzi úradom. A myslím si, že dá sa tam nájsť priestor aj pre ostatných poslancov. Ja viem, aký živý záujem táto stratégia vzbudzuje a vôbec, ako téma školstva, to ma teší, a chceli sme to rozvíjať aj z tejto úradnej línie, nielen to, čo sa deje tu v zastupiteľstve. Čiže myslím si, že priestoru bude pomerne veľa, môžeme sa k tomu vrátiť a vyhodnotiť, ako to funguje.
Poprosím, pán poslanec Ondrejka,  nech sa páči.

RNDr. Jozef Ondrejka, poslanec Zastupiteľstva BSK:  
Ďakujem.
Vážený pán predseda, vážené kolegyne a kolegovia,
ja teda na rozdiel od mnohých optimistických názorov nezdieľam až taký jednoznačný názor o kvalite tohto materiálu. Z niekoľkých dôvodov. V prvom rade preto, že ak to majú byť východiská alebo stratégia a z toho teda východiská, tak sú tam nedostatočne popísané regionálne disparity, aby sme teda všetci vedeli. Ja hovorím o tom, že 46 % územia nemáme pokryté žiadnym odborným vzdelávaním. A pokiaľ tam máme len všeobecné vzdelanie – gymnázium, tak je len jedno v pôsobnosti kraja. Myslím si, že malo to tam byť vyzdvihnuté a malo byť poukázané na to. Takže to je prvý nedostatok z môjho pohľadu.
Druhý nedostatok, a to vlastne aj predsedníčka našej komisie povedala, že chýbajú tam nejaké termíny, nejaké ďalšie veci. Čiže preto bola požiadavka z finančnej komisie, aby nasledovalo spracovanie nejakého akčného plánu. Súvisí to, samozrejme, aj s prioritami, ale aby sme aj my tuná vedeli, že ktoré problémy akým spôsobom a asi v akých intervaloch chceme riešiť. Ja s tým súhlasím, že nemusí to byť súčasťou tohto materiálu, ale toho následného. Čiže je to naozaj len možno čiastočne spracované východisko, a keď chceme pohnúť v tomto, a čo si myslím, že je potrebné, aby sme pohli, lebo súvisí to aj s financiami, nielen so samotnou kvalitou vzdelávania, tak je tuná ešte v tejto oblasti veľa roboty.
Ďakujem.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem pekne, pán poslanec.
Nech sa páči, slovo má pani poslankyňa Zemanová.

RNDr. Anna Zemanová, poslankyňa Zastupiteľstva BSK:  
Ďakujem pekne za slovo.
Ja mám tiež pár pripomienok k tomuto materiálu.
Ako východisko k nejakej stratégii je to dobré, i keď aj tak mi tu chýbajú niektoré informácie, ako napríklad vyhodnotenie realizovaných opatrení, ktoré boli uskutočnené v minulom volebnom období, a nakoniec aj niektoré úlohy, uznesenia sme mali možnosť dnes počuť, že vlastne toto školstvo je naozaj téma, ktorá je aktuálna a živá. To znamená, nemáme túto informáciu, ako tie opatrenia, ktoré boli realizované, či boli dobré, či netreba nejako inak postupovať. 
V materiáli som sa nedočítala nič o úspešnosti absolventov, našich študentov, či vôbec profesie, ktoré ukončia, sú na trhu uplatniteľné, či idú ďalej napríklad na vysoké školy alebo podobne. Táto informácia mi tu chýba. Ďalej, čo mi tu chýba, je presne ten akčný plán, tie opatrenia, ktoré sú tu nazývané ako nejaké strategické materiály, sú vágne, nie sú vecné, nič konkrétne, všeobecné – „chceme skvalitniť“, „chceme dobudovať“ a podobne. To chceme všetci, ale, myslím si, keď je niečo stratégia, tak tá by mala byť jasná, stručná a vecná. Tento materiál je materiál podkladom pre takúto nejakú stratégiu, to znamená, že v uznesení, ktoré je navrhnuté, že schvaľujeme regionálnu stratégiu odborného vzdelávania a prípravy v Bratislavskom samosprávnom kraji, v takomto znení nemôžem podporiť a navrhujem zmenu tohto uznesenia, že zastupiteľstvo samosprávneho kraja berie na vedomie tento materiál. 
Treba dať písomný návrh zmeny uznesenia, alebo stačí túto zmenu...?

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Treba tento návrh dať návrhovej komisii písomne. Len chcem podotknúť, pani poslankyňa, ja som to uviedol presne, my sme došli do niečoho, čo bolo rozbehnuté a my máme takúto stratégiu jednoducho schváliť, ukladá nám to zákon, a my sme tí, kto je naozaj v tomto zmysle dôsledný, tak si myslím, že keď sa dohodneme, že  je to jeden otvorený materiál, tak by sme nemali túto vec nejakým spôsobom naťahovať, mali by sme ho schváliť a mali by sme sa tomu venovať ďalej. Jednoducho treba to zobrať aj z takej manažérskej stránky, že nie sme vstave, aby sme všetky tie problémy, ktoré sa tu nakopili, vyriešili doslova za 3 – 4 týždne alebo proste za takúto krátku lehotu. Dali sme materiál, materiál prešiel komisiami,  navrhujeme proste proces, akým spôsobom v ňom pokračovať, ale myslím si, že mal by byť ten materiál schválený.
Nech sa páči, máte faktickú poznámku.

RNDr. Anna Zemanová, poslankyňa Zastupiteľstva BSK:  
Nemôžem súhlasiť s týmto názorom, aby sme hlasovali ako keby za nejaké menšie zlo. Tento materiál nie je stratégiou, a urobíme si hanbu pred odbornou verejnosťou, ak predložíme, že toto je stratégia v takej citlivej oblasti, ako je školstvo. Radšej predložme povedzme, že ju ešte nemáme, ale nemôžeme to schváliť, aspoň ja už určite nebudem hlasovať, nemôžem hlasovať za toto ako za strategický materiál kraja.
 
Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem pekne.
S faktickou poznámkou, pán poslanec Trstenský.

PaedDr. Milan Trstenský, poslanec Zastupiteľstva BSK:  
Ďakujem.
Ja by som chcel upozorniť, že to je len východiskový materiál, na ktorom sa ďalej bude pracovať, ako povedala aj pani poslankyňa Beňová, je záujem vytvoriť tu možno nejakú komisiu alebo v rámci komisie školstva na tomto materiáli ďalej pracovať. 
Pánovi primátorovi Ondrejkovi by som povedal, že náš poslanecký klub sa zaoberal zriadením odbornej školy v Malackách a pokúsime sa to zaradiť medzi priority na toto volebné obdobie.
Ďakujem.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem veľmi pekne. 
Nech sa páči, slovo má pán poslanec Ftáčnik.

Doc. RNDr. Milan Ftáčnik, CSc.,  poslanec Zastupiteľstva BSK:
Vážené dámy a páni,
prerokovávame materiál, ktorý prerokovávali aj iné kraje, pretože to je úloha, ktorá sa netýka len Bratislavského samosprávneho kraja. Tam to vyriešili tak, že to spísali úradníci a predložili to na Národnú radu pre odborné vzdelávanie. U nás sa ten proces otvoril trošku naširšie, a podľa mňa správne, to znamená, zaoberala sa materiálom aj územná školská rada, čo je orgán, ktorý je vlastne reprezentantom zriaďovateľa, rodičov, riaditeľov škôl a ďalších vlastne zainteresovaných na vzdelávaní na úrovni stredných škôl v kraji. Bolo to prerokovávané aj v krajskej rade pre odborné vzdelávanie, čiže trošku naširšie sa to otvorilo. 
Ja súhlasím s tým, čo povedala pani poslankyňa Zemanová, že to nie je stratégia, čo zriaďovateľ, resp. teda predkladateľ vyjadril tým, že tam dal do zátvorky slovíčko „východiská“. Ja myslím, že toto by sme mohli dať aj do uznesenia, povedať, že máme základ tej stratégie. Ja ten základ vidím najmä na str. 58 – 59, kde máte vlastne napísané také tie strategické ciele a priority, ktoré chceme riešiť. Akokoľvek sa vám môžu zdať vágne, ale vyjadruje to isté rozmýšľanie, ktoré v kraji je, a neboli k tomu zásadné pripomienky. 
My sme na územnej školskej rade požadovali doplniť prioritu číslo 3, ktorá sa tu objavila, a je to slovíčko „kvalita“ a vstup zamestnávateľov do tohto procesu. Toto je totiž oblasť, ktorá sa nedá riešiť len silami samosprávneho kraja, našimi vlastnými, my tu nutne kooperujeme s tými, pre ktorých pripravujeme vlastne absolventov, ktorí by mali takisto byť prítomní pri tom, tak ako to predpokladá zákon o odbornom vzdelávaní. A sú tu naznačené niektoré kroky, ktoré v tom materiáli sú. V zásade materiál prináša pokračovanie v optimalizácii siete škôl a siete učebných a študijných odborov. 
Ja súhlasím s pani poslankyňou Zemanovou, že kým začneme naozaj niečo robiť, mali by sme vyhodnotiť úspešnosť opatrení z minulého obdobia. My už sme nejaké školy pozlučovali, nejaké odbory sme porušili, mali by sme povedať, čo to prinieslo, tam boli nejaké ekonomické efekty očakávané, nejaké vecné výstupy, toto by sme si mali zhodnotiť a povedať, na základe toho budeme robiť ďalšie kroky, to je tá priorita 2 a priorita 1.
Priorita 3 zavádza do kraja diskusiu, ktorá nie je zatiaľ zvládnutá v žiadnom kraji, ani na úrovni Slovenska, a to je otázka, čo je to kvalita škôl. V čom je jedna škola kvalitnejšia ako druhá? My sme podľa mňa povinní diskutovať o tom, pretože riešiť len štrukturálne a ekonomické veci nestačí, a mne sa páči, že sa tam dostalo aj slovíčko uplatnenie absolventov na trhu vzdelávania. Ak si pozriete strategický zámer, tak z toho strategického zámeru sa síce dočítate o nejakých európskych trendoch a podobne, ale ja by som tam rád videl žiakov. Veď my tie školy robíme aj pre nich, oni majú byť pripravení na život, nielen konkurencieschopnosť kraja, nielen potreby zamestnávateľov, ale sebarealizácia študenta. Ten chce byť úspešný, chce byť dobre pripravený na život a chcel by byť, samozrejme, aj zamestnaný, čo, predpokladám, je takisto cieľom tohto materiálu. Čiže ja by som to, čo ste povedali, pán riaditeľ Csabay, keď ste uvádzali materiál, tak ste povedali takú peknú vetu, ktorá by sa z toho prepisu mohla dostať do titulu toho celého, a povedať, že strategický cieľ je okrem toho, že chceme mať vlastne väzbu..., je tu, že aktuálne potreby bratislavského regiónu, tak chceme, aby sme mali aj kvalitnejšie, lepšie vybavené školstvo, a teda absolventov, ktorí sú pripravení na uplatnenie na trhu práce. Takto by som ja formuloval ten cieľ, ale vy ste to povedali v úvodnom slove, čiže ste vyjadrili pre mňa tú podstatu materiálu.
Priorita 4 a 5 hovorí o tom, ako to chceme robiť vnútri škôl, že chceme lepšie pripraviť manažment, chceme lepšie fungovať z hľadiska hospodárskeho, pretože chápeme, že toto je dôležitá súčasť toho procesu, keď my máme na školách 9000 stoličiek, a máme 5000 absolventov základných škôl. Deväťtisíc stoličiek platíme, kúrime, svietime, a máme nejakých päťtisíc absolventov. Možno tie čísla nie sú presné, pán riaditeľ ma môže opraviť. Ale materiál vychádza z predstavy, že keby sme nemali žiadne súkromné školy, všetci žiaci by sa zmestili do našich škôl. Možno je to filozofia, ktorú treba ešte premyslieť a zhodnotiť, pretože to stojí peniaze, a my toľko peňazí možno nemáme. Chceli by sme vybudovať kvalitné školy, a to sa nedá len s kriedou a tabuľou, pretože odborné vzdelávanie si vyžaduje aj silnú praktickú prípravu. 
Takže ja to beriem tak, že východiská máme, naozaj by sme ich mali dnes schváliť, ale podľa mňa by sme mali prijať návrh finančnej komisie a povedať, kedy dostaneme ďalší krok, pretože keď sa nás niekto opýta „a čo ďalej?“, tak ja by som to tiež chcel vedieť. Čiže podľa mňa by sme mohli urobiť to, že by sme prijali návrh, aby sme v novembri (ak ten termín je november) dostali akčný plán alebo samotnú stratégiu, už bez slovíčka „východiská“, jednoducho ďalší krok, čo kraj konkrétne v týchto štyroch rokoch urobí, aby zvýšil úroveň a podobne a riešil povedzme aj regionálne problémy týkajúce sa odborného vzdelávania v Malackom okrese, kde žiadna stredná odborná škola neexistuje.
Čiže ja by som bol za to, aby sme k tomu urobili aj tento krok, a navrhujem, aby návrhová komisia takýto návrh predložila; ak nie, ja ho predložím návrhovej komisii písomne, aby sme hlasovali aj o bode B – schvaľuje východiská a žiada akčný plán. Termín: november 2010.
Ďakujem pekne za slovo, pán predseda.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem pekne, pán poslanec.
Nech sa páči, nasleduje pán poslanec Šramko.

Ing. Peter Šramko, poslanec Zastupiteľstva BSK:  
Ďakujem.
Vážené kolegyne a kolegovia,
som presvedčený, že veľa už povedal pán Ftáčnik. Materiál, ktorý máme na stole, je obšírny, dá sa v ňom nájsť veľa dobrého, veľa vypovedá, ale sú tam aj niektoré chyby, veď je to materiál o ľuďoch. A som presvedčený, že každého jedného poslanca sa to týka, či má v rodine stredoškoláka, priamo v rodine, alebo u susedov, jednoducho ide o veľmi citlivý materiál. Samozrejme, každého nás trápi, aby to bolo čo najlepšie, lebo o vzdelanostnej úrovni národa sa v podstate rozhoduje na stredných školách, základ dá niečo, ale stred potom už rozbehne toho človeka. Ja som za to, aby tento materiál bol schválený aj s tými niektorými chybičkami, ktoré tu boli pomenované. Ale zároveň súhlasím s tým, že musíme tento materiál ešte dopracovať o tie niektoré ďalšie strategické body.
Ďakujem.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem veľmi pekne. 
Dávate návrh návrhovej komisii, hej?
Takže keďže nie je nikto ďalší prihlásený do rozpravy, uzatváram rozpravu a poprosím návrhovú komisiu, aby nám prečítala jednotlivé návrhy tak, aby sme mohli o nich hlasovať.

Predseda návrhovej komisie RNDr. Peter Mach, poslanec Zastupiteľstva BSK:
Máme dva pozmeňovacie návrhy.
V poradí, ako boli prednesené: Prvý je pozmeňovací návrh pani poslankyne Zemanovej, ktorá navrhuje, aby sme prijali uznesenie:
Zastupiteľstvo BSK po prerokovaní materiálu berie na vedomie regionálnu stratégiu odborného vzdelávania a prípravy v BSK.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Panie poslankyne, páni poslanci, poprosím, prezentujte sa a hlasujte.
(Hlasovanie číslo 10.) 
Ďakujem veľmi pekne.
Za návrh bolo dvanásť poslancov, proti bolo desať, zdržalo sa sedemnásť. (Prítomných tridsaťdeväť.)
Konštatujem, že návrh neprešiel.
Nech sa páči, ďalší návrh od návrhovej komisie.

Predseda návrhovej komisie RNDr. Peter Mach, poslanec Zastupiteľstva BSK:
Ďalší pozmeňovací návrh predložil pán poslanec Milan Ftáčnik. Tento návrh má dve časti. Prvá je: zmeniť v bode 1 alebo teda zmeniť doteraz navrhnuté uznesenie tak, aby sa názov materiálu alebo to, čo schvaľuje zastupiteľstvo doplnilo o slovo „východiská“. Čiže schvaľuje východiská regionálnej stratégie odborného vzdelávania a prípravy v Bratislavskom samosprávnom kraji.
A potom druhá časť návrhu je: doplniť uznesenie o ukladaciu úlohu. Ale, myslím si, že najprv by sme mali hlasovať o tomto prvom návrhu.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem pekne. 
Takže najprv hlasujeme o tomto prvom návrhu. Nech sa páči, panie poslankyne, páni poslanci, prezentujte sa a hlasujte, teraz.
(Hlasovanie číslo 11.) 
Za tento návrh hlasovalo dvadsaťdva poslancov, proti bol jeden, zdržalo sa šestnásť. (Prítomných tridsaťdeväť.)
Čiže tento návrh prešiel.
Poprosím druhú časť.

Predseda návrhovej komisie RNDr. Peter Mach, poslanec Zastupiteľstva BSK:
Druhá časť návrhu znie, že: zastupiteľstvo žiada spracovať akčný plán realizácie priorít stratégie odborného vzdelávania. Termín: november 2010.
Čiže návrh znie – žiada predsedu...
 
Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
(V reakcii na hlas z pléna:) 
Buďme úplne presní; ja rozumiem, že je tu snaha, aj to beriem ako v dobrom, že je tu snaha, aby sa na to naozaj nezabudlo, no len na to sa, pán Ftáčnik, nezabudne, keď budeme všetci chcieť. Ale keď na tom trváte, tak potom, samozrejme, nech sa páči. Ale nemôžete zaväzovať predsedu, môžete ako žiadať predsedu alebo zaväzovať riaditeľa úradu. Tak si musíte vybrať a musíte sa dohodnúť s návrhovou komisiou. 
(V reakcii na hlas z pléna:) 
Tak sa prihláste, nech sa páči. 
Ale ešte pani Kimerlingová mala faktickú poznámku, nech sa páči, a potom pán Ftáčnik.

Ing. Viera Kimerlingová, poslankyňa Zastupiteľstva BSK:   
Takže ja by som vás upozornila, že v tom vyhodnotení stanovísk komisií ste vy napísali, že tá naša pripomienka nie je zapracovaná z dôvodu, že realizačný čiže akčný plán realizácie procesu regionálnej stratégie odborného vzdelávania a prípravy BSK bude predložený ako samostatný materiál na rokovanie zastupiteľstva v novembri 2010. Čiže toto ja beriem ako váš záväzok, tak prečo teraz máte s tým problém?

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ja som nepovedal, že s tým mám problém, ja som hovoril o tom, že keď vyjdeme v zmysle zákona a rokovacieho poriadku, tak sa buď zaväzuje riaditeľ úradu alebo žiada predseda, a poprosil som pána navrhovateľa, aby si vybral, aby tento návrh bol proste nejako normálne sformulovaný. Čiže nech sa páči, môžeme konať.
Ešte pán Dostál, faktická poznámka.

Mgr. Ondrej Dostál, poslanec Zastupiteľstva BSK: 
Keď sme vychádzali z uznesenia finančnej komisie, tak to znelo: ukladá riaditeľovi Úradu BSK. Čiže tak to bolo formulované.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Nech sa páči, pán Ftáčnik.

Doc. RNDr. Milan Ftáčnik, CSc.,  poslanec Zastupiteľstva BSK:
Pán predseda, ja som do toho písomného textu napísal, že to chcem formulovať tak, ako je to v návrhu finančnej komisie, pretože si myslím, že tam to prerokovali poslanci širšie, čiže uznesenie: ukladá riaditeľovi úradu spracovať... atď., upravil som iba termín na november. Čiže pán Dostál to prečítal správne, takýto návrh uznesenia som podal.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Tak poprosím návrhovú komisiu, aby prečítala návrh uznesenia, aby sme mohli hlasovať.

Predseda návrhovej komisie RNDr. Peter Mach, poslanec Zastupiteľstva BSK:
Takže návrh uznesenia: 
Zastupiteľstvo 
B.	ukladá riaditeľovi Úradu BSK spracovať akčný plán realizácie priorít stratégie odborného vzdelávania. Termín: november 2010.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Nech sa páči, panie poslankyne, páni poslanci, prezentujte sa a hlasujte, teraz.
(Hlasovanie číslo 12.) 
Ďakujem pekne. 
Za bolo tridsaťpäť poslancov, proti nebol nik, zdržali sa štyria. (Prítomných tridsaťdeväť.)  
Takže konštatujem, že toto uznesenie bolo schválené.
A poprosím teraz návrhovú komisiu, aby nám predniesla finálne uznesenie.

Predseda návrhovej komisie RNDr. Peter Mach, poslanec Zastupiteľstva BSK:
Ja si myslím, pán predseda, že vlastne uznesenie sme už schválili po častiach, a ja len zrekapitulujem, že teda schválili sme predložený materiál s tým, že  sme doplnili slovo „východiská“, a po druhé, sme schválili úlohu riaditeľovi úradu spracovať... s termínom november.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Poprosím vás veľmi pekne, ja si naozaj chcem byť istý, je to jedno hlasovanie, aby sme tomu rozumeli, tak ako to prečítal teraz pán poslanec Mach, tak prezentujme sa a hlasujme o tom. Nech sa páči.
(Hlasovanie číslo 13.) 
Ďakujem veľmi pekne. 
Takže konštatujem, že tridsaťosem poslancov bolo za, jeden poslanec nehlasoval. (Prítomných tridsaťdeväť.)
Takže uznesenie sme schválili.

A prechádzame k bodu 6. Bod 6 – Návrh na mimosúdne vysporiadanie medzi Bratislavským samosprávnym krajom a Slovak Lines, akciovou spoločnosťou.
Máte pred sebou, panie poslankyne a páni poslanci, návrh na mimosúdne vysporiadanie medzi Bratislavským samosprávnym krajom a Slovak Lines. Tak ako som to už spomínal v úvode pri schvaľovaní programu, dodatočne ste dostali dodatok k tomuto bodu. Hlavne by som chcel upozorniť na poslednú stranu tohto dodatku, kde je spomínaná oprava pisárskej chyby, a to v znení na str. 7/24 protokolu v poslednej vete 2. odseku bodu 3 „Zistenie skutkového stavu“ – sa slovo „nedošlo“ nahrádza slovom „došlo“. Správne znenie textu teda je: „... že by s účinnosťou od 1. 3. 2006 došlo zo strany BSK k zvýšeniu regulovaných cien cestovných lístkov.“
Skôr ako dám slovo riaditeľovi úradu, veľmi krátky úvod:
Je to jeden z tých nepríjemných prípadov, ktoré tu na nás počkali, jeden z tých nepríjemných prípadov od roku 2006 do roku 2009, kedy boli neplatené nejaké čiastky, ktoré si dodávateľ nárokuje. Bol vydaný platobný rozkaz a v podstate sme sem prišli a v priebehu mesiaca bolo vytýčené prvé pojednávanie. Ja poukážem iba na to, že za ten čas, ktorý vlastne uplynul od vydania platobného rozkazu a vlastne toho súdneho, celej tej mašinérie, ktorá nastala, táto inštitúcia, naopak, s týmto istým dodávateľom uzavrela dlhodobú zmluvu, čím podľa mňa výrazne, ale výrazne znížila naše šance na férovejšiu mimosúdnu dohodu. Po slovensky povedané, bude o tom hovoriť pán riaditeľ, ale chcem na to vopred upozorniť, je to taká situácia, keď niekto vás žaluje o peniaze a vy s ním zároveň uzavriete 8- alebo 9-ročný kontrakt. To vtedy ste mali dohadovať. Samozrejme, táto inštitúcia ako toto neriešila, nechala to vlastne na nové vedenie a miesto toho podpisovala iné zaujímavosti, ktoré budú v ďalších bodoch.
Takže nech sa páči, pán riaditeľ.

Ing. Bystrík Žák, riaditeľ Úradu Bratislavského samosprávneho kraja:
Vážené pani poslankyne, páni poslanci,
je to jeden z tých prvých materiálov, ktoré hovoria o tom dedičstve, ktoré sme tu našli, a bývalé vedenie, aj napriek zrejmému vedomiu posielalo opakované informácie, že od roku 2006 dostávalo informáciu o nedoplatkoch za výkony a vedenie jednoducho vec neriešilo. Napriek tomu, že tieto požiadavky boli v dosť vysokých čiastkach, podpisovali dodatky k zmluvám, nové zmluvy, resp. jediný rok, za roky od roku 2006, 2007, 2008 a 2009 bol rok 2007, keď nejakým spôsobom sa došlo k dohode, za rok 2006 bola podpísaná zmluva, ktorá hovorila o systéme obnovy vozového parku, dodatok k tejto zmluve bol formulovaný tak, že  náklady, ktoré boli vedené v účtovníctve Slovak Lines, vtedy ešte SAD Bratislava, pod strediskom prímestská doprava, boli skutočné odpisy, bol kalkulovaný vzorec, ktorý bol urobený na obnovu vozového parku, ktorý bol tým nadnesený. Tento vzorec bol dvakrát spomínaný – prvýkrát v memorande, ktoré bolo podpísané koncom roka 2005, kde sa jasne hovorilo o výške odpisov, a teda v novembri 2005 zmluva na rok 2006, ktorá hovorila o tom, že odpis na jeden kilometer bol stanovený kalkulačným vzorcom vo výške 7,55 Sk. Tým suma odpisov dosiahla výšku 90 miliónov 407 tisíc korún. Tým, že táto zmluva bola podpísaná a dodatok o platbách alebo ustanovenie o platbách bolo formulované spôsobom, že pokiaľ BSK nenavýši cestovné o 10 %, tak vlastne padá strop, ceny, ktoré BSK má za dopravu alebo za tieto výkony, resp. za stratu uhradiť, tak vznikol vlastne nárok spoločnosti Slovak Lines na doplatok vo výške 58 mil. 505 tisíc. Časť tohto doplatku, alebo tá suma bola vyššia, v roku 2007 bolo uhradených 19,8 mil. zo strany BSK, potom to nebolo riešené. Kontrolou sme vlastne zistili, že tieto výkazy neboli kontrolované za roky 2006, 2007, 2008 a 2009 a vlastne neboli rozporované, resp. neboli identifikované jednotlivé položky. Od roku 2007 sa prišlo k nejakej korekcii, kde po vzájomných dohodách so Slovak Lines – v príjmoch z autobusovej stanice..., tým rok 2007, kde Slovak Lines ešte ustúpil od nejakej prijateľnej miery zisku, tak vlastne sa uzatvoril. Rok 2008 bol vedený na základe dodatkov alebo dohôd o preddavkoch, nebol zmluvne riešený. Rok 2009 bol bez zmluvy, zmluva sa uzatvorila 2. 10. 2009 a napriek tomu, že sa uzatvorila, tiež nebola hradená.
My sme prišli do úradu 23. 12., o súdnom spore na úrade nevedel nikto. Informáciu o súdnom spore mala pani Dr. Töröková, ktorá bola externá právna zástupkyňa. Na právnom oddelení vlastne nemali podklady k tomuto súdnemu sporu. My sme sa to snažili rýchlo naštudovať, prezreli sme si všetky podklady k súdnemu sporu, a dosť nás zarazilo, že odpor, ktorý bol podaný 4. 9., bol podaný formou faxu, kde prílohou tohto faxu neboli žiadne relevantné dokumenty. V závere tohto odporu sa hovorí o tom, že spolu s týmto podaním neprekladáme súdu všetky relevantné dôkazy, nakoľko sa nám ich nepodarilo zabezpečiť, avšak do súdneho pojednávania vo veci tak určite urobíme; nebolo tak urobené. My aj po prečítaní tohto odporu sme prišli na to, že vlastne neboli takéto dôkazy, ktoré by mohli tento odpor nejakým spôsobom podporiť. A ešte tým, že aj zmluva bola uzatvorená na ďalšie výkony 2. 10., vlastne sa nám tá pozícia rokovania veľmi, veľmi oslabila. Prvé rokovania so Slovak Lines boli veľmi náročné, lebo vlastne s touto spoločnosťou nikto nerokoval v podstate od roku 2007. Tým, že sa cítili byť veľmi silní, akékoľvek ústupky voči dohode z ich strany v podstate na začiatku neboli akceptovateľné. Nám sa podarilo vytvoriť tento koncept dohody, kde Slovak Lines sa zrieka úrokov z omeškania, ktoré im súd nejakým spôsobom v platobnom rozkaze potvrdil. Výška úrokov, ktorá je v materiáloch od nášho právnika úradu,  ktorá hovorila, na základe čoho boli vypočítané tie percentá, je vlastne taká, že mesačne BSK prichádza asi... alebo nárokovateľnosť Slovak Lines je asi vo výške 33 tisíc eur, to znamená, ročne je to asi 400 tisíc korún(?) pri neriešení tohto súdneho sporu. 400 tisíc eur pri neriešení tohto súdneho sporu. Slovak Lines podľa mňa po úspešných rokovaniach pristúpil k tomu, nakoľko máme uzatvorenú aj zmluvu na ďalšie obdobia, že sme sa dohodli, že dokáže sa zriecť úrokov, ktoré ku koncu roka 2007 boli zhruba 970 tisíc eur, do dnešného dňa to robí nejakých 1,2 – 1,3 mil. eur. To znamená, to je z ich strany ústupok. Druhý ústupok bol ten, alebo spravili sme dodatok k zmluve, ktorá je dnes platná do roku 2017, o kontrolných mechanizmoch a začali sme vykonávať pravidelnú kontrolu ešte za rok 2009 a priebežne začíname kontrolovať rok 2010.
Chcem ešte doplniť, že vlastne úrad sa k tomuto vzťahu staval veľmi čudne, lebo napriek tomu, že neboli uzatvorené zmluvy, boli schválené cestovné poriadky, na základe ktorých činnosť prímestskej dopravy bola vykonávaná, a vlastne počet kilometrov pravidelne z roka na rok vzrastal, pritom ubúdalo ľudí z prímestskej dopravy. Čiže boli tam isté anomálie, s ktorými sme sa stretli a ktoré sa nám podarilo riešiť. Čiže chcem podotknúť, že bola vykonaná kontrola za rok 2006 a 2008. Na základe tohto súdneho sporu kolegovia z úradu boli na Slovak Lines, kde Slovak Lines ústretovo dal všetky podklady, informácie a materiály a vlastne snažili sme sa skontrolovať hlavné knihy, ktoré hovorili o reálnych číslach, o reálnych nákladoch, ktoré si uplatnil Slovak Lines.
Nech sa páči, ak máte nejaké otázky...

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem veľmi pekne. 
Poprosím, panie poslankyne, páni poslanci, otváram k tomuto bodu rozpravu.
Nech sa páči, do rozpravy sa prihlásili: pán poslanec Borguľa, pán podpredseda Nesrovnal a pán poslanec Záhradník.
Pán poslanec Borguľa, máte slovo. Nech sa páči.

Ing. Martin Borguľa, poslanec Zastupiteľstva BSK:
Vážený pán predseda, vážený pán riaditeľ,
vy nám predkladáte návrh na mimosúdne vyrovnanie so Slovak Lines, na základe ktorého máme spoločnosti Slovak Lines zaplatiť 140 miliónov korún (teda v bývalej mene). Celé to odôvodňujete tým, že ušetríme 45 mil. korún na úrokoch. Mrzí ma však, že čo nehovoríte ďalej, je, že spoločnosť Slovak Lines pre nás robí výkon za enormne vysokú maržu prepočítanú na jeden kilometer. My máme pomaly najdrahšiu prímestskú autobusovú dopravu na Slovensku, napriek tomu, že spoločnosť Slovak Lines sa chváli tým, že má najmladší autopark, že má najekonomickejšie autobusy, profil tratí v Bratislavskom samosprávnom kraji je neporovnateľne jednoduchší ako napríklad vo Vysokých Tatrách, kde máme cenu za kilometer podobnú. Myslím si, že bývalé vedenie neplatením práve spochybnilo práve toto, práve výšku týchto oprávnených nákladov. Podľa mojich porovnaní sú ostatné autobusové dopravy v ostatných krajoch až o tri koruny lacnejšie. V prípade, že by to platilo aj tu, tak pre nás vykonávajú prepravu na 11 mil. 900 tisíc kilometroch, ak sa nemýlim, keď to násobíme krát tri koruny, tak dôjdeme k sume za tie tri roky až 100 mil. korún. Toto je, myslím, podstata toho sporu. Obrovská, možná obrovská úspora. Vy meníte úsporu 45 mil. korún, možnú... alebo úsporu na úrokoch 45 mil. korún za možné ušetrenie 100 miliónových nákladov. 
Pri čítaní tohto materiálu, pri čítaní všetkých právnych analýz (žiaľ, nie som právnik, len laik) sa neviem zbaviť toho, že celé toto konanie bolo účelové, opakujem, účelové, vo viacerých krokoch. Po prvé: účelovo ste vymenili právnu kanceláriu, pôvodne sme mali právničku, ktorá mala argumenty (aspoň to tak píše) a chcela vyhrať tento súdny spor. Vy ste to vymenili za právnu kanceláriu, ktorá zase účelovo napísala právnu analýzu, ktorá nám jednoznačne hovorí, že radšej sa poďme mimosúdne dohodnúť, radšej zaplaťme 140 miliónov korún. Od vás, práve od vás by som čakal, že nebudete takúto právnu analýzu pýtať od neznámej právnickej kancelárie, ale minimálne od Univerzity Komenského, fakulty práva.
Ďalšia vaša účelovosť mi došla dnes, keď tesne, priamo na zastupiteľstvo nám dáte právnu analýzu alebo ďalší doplnok k právnej analýze. Prečo sme to nedostali oveľa skorej? Myslím si, že...; nehovorím, že mimosúdna dohoda je zlá cesta. Podľa mňa ale mimosúdna dohoda by sa mala robiť po prvostupňovom rozsudku, predtým, ako sa začneme odvolávať a pôjdeme na druhý stupeň, vtedy je dostatok času na to, aby sme sa mimosúdne dohodli. 
Zároveň si myslím, že ste nám poskytli úboho málo argumentov na to, aby sme teraz boli schopní tuná z poslaneckých lavíc odhlasovať 140 mil. korún, ktoré máme poslať spoločnosti Slovak Lines. Preto si dovolím predložiť pozmeňovací návrh, ktorý znie nasledovne:
Zastupiteľstvo Bratislavského samosprávneho kraja po prerokovaní materiálu 
A.	berie na vedomie
návrh postupu mimosúdneho vysporiadania záväzkov medzi Bratislavským samosprávnym krajom a spoločnosťou Slovak Lines, a. s., dohodou o urovnaní uzavretou podľa § 585 a násl. Občianskeho zákonníka.
Berie na vedomie neznamená, že s ňou súhlasíme. Berieme, že máte takúto snahu a chcete takto postupovať.
B.	ukladá hlavnému kontrolórovi
1.	vo vnútroštátnej verejnej pravidelnej prímestskej autobusovej doprave zabezpečovať spoločnosťou Slovak Lines, a. s., vykonať v mesiaci máji 2010...
Pardon, prepáčte, pomýlil som sa. 
Žiadame kontrolóra, aby zabezpečil kontrolu ekonomickej oprávnenosti nákladov za výkony vo verejnom záujme, predložených za rok 2006 a 2008.
Žiadame: 
b)	kontrolu rozsahu zmluvne dohodnutých dopravných výkonov za rok 2006 a ich súlad s vykázanou skutočnosťou, schválenými tarifami a cestovnými poriadkami;
c)	kontrolu rozsahu dopravných výkonov za rok 2008 a ich súlad s vykázanou skutočnosťou, schválenými tarifami a cestovnými poriadkami. 
2.	Predložiť na nasledujúce zasadnutie Zastupiteľstva Bratislavského samosprávneho kraja výsledok vykonanej kontroly podľa odseku 1 časti tohto uznesenia.
C.	Žiada riaditeľa Úradu Bratislavského samosprávneho kraja 
1.	Požiadať predsedu Najvyššieho kontrolného úradu o vykonanie kontroly výkonov vo verejnom záujme vo vnútroštátnej verejnej pravidelnej prímestskej autobusovej doprave za rok 2006 a 2008 v Úrade Bratislavského samosprávneho kraja z hľadiska dodržiavania všeobecne záväzných právnych predpisov o hospodárnosti, efektívnosti a účinnosti (to znamená, že žiadam kontrolu do vnútra).
2.	Zabezpečiť súčinnosť hlavného kontrolóra s kontrolnou skupinou Najvyššieho kontrolného úradu.
3.	Predložiť žalobný návrh spoločnosti Slovak Lines, a. s., smerujúci k vydaniu platobného rozkazu Okresného súdu Bratislava II z 13. 8. a odpor Bratislavského samosprávneho kraja voči tomuto rozkazu (čím by sme získali teda my minimálne viac argumentov).
Na záver si ešte dovoľujem upozorniť na pár detailov, ktoré..., alebo takto: V dohode, ktorú ste vytvorili, je viacero chýb, ale ja vás upozorním len na jednu jedinú: V čl. 4 bod 2 v posledných riadkoch sa píše: „Bratislavský samosprávny kraj sa zaväzuje, že ani po nadobudnutí účinnosti tejto dohody o urovnaní neuskutoční, ani nedá podnet na uskutočnenie žiadnych právnych úkonov alebo krokov voči Slovak Lines v súvislosti s vykonaním vnútroštátnej verejnej pravidelnej prímestskej autobusovej dopravy vo verejnom záujme.“ Čo to znamená? Znamená to asi toľko, že keď teraz toto podpíšeme, oni nám odpustia úroky, my ich nikdy viac, hoci čokoľvek asi môžu urobiť, nikdy viac ich nemôžeme žalovať. Minimálne tak to vyznieva. 
Chcem ešte na úplný záver k tomu dodať, že ja ako osoba – Martin Borguľa ihneď po skončení tohto zasadnutia zastupiteľstva podám podnet na Najvyšší kontrolný úrad a podnet na správu finančnej kontroly patriacu pod ministerstvo financií, aby vykonali nie vnútornú kontrolu na Bratislavskom samosprávnom kraji, ale kontrolu spoločnosti Slovak Lines o ekonomickej oprávnenosti nákladov, ktoré si u nás účtujú.
Ďakujem pekne.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem pekne, pán poslanec.
S faktickou poznámkou, nech sa páči, pán poslanec Šebej, Guttman, pani Apalovičová, pán poslanec Dostál.

PhDr. František Šebej, CSc., poslanec Zastupiteľstva BSK:  
No tento príspevok bol naozaj bojovný a horel(?) o snahu o spravodlivosť a ušetrenie peňazí župe. Ja sa len čudujem, prečo som nepočul zo strany poslancov zo strany SMER nič podobné v minulom zastupiteľstve, ktorého som bol tiež členom. Totiž tie finančné nároky nevznikli včera, vznikli predtým. Tlačili sme ten problém ako župa pred sebou niekoľko rokov a proste nikto sa nedovolával spravodlivosti, a nikto ani nespochybnil, že jednoducho župa neplatí to, čo platiť mala na základe dohody. Ten problém vznikol tak, že Slovak Lines vykonával nejaké služby, zo zákona župa mala za to platiť, a neplatila. Proste tá predstava, že nejaká právna kancelária má názor, že tento spor možno vyhrať, proste mi pripadá ako po vyfajčení niečoho, čo sa nesmie fajčiť. To je blbosť. To hovorím rovno a otvorene. 
A chcel by som dodať ešte jednu vec, že v podstate demagógiou si nepomôžeme. Ja mám taký pocit, že ako vyplýva z tej právnej analýzy, ktorej nemám dôvod neveriť, že jednoducho toto je najlacnejšie riešenie pre župu. To je skutočne..., lebo keby sme ten spor prehrali, tak by to župu stálo podstatne viac. A my by sme ho prehrali, ako tvrdí právna analýza, ako zhodne tvrdia tí, ktorí ten problém poznajú. My sme tento materiál nieže dostali teraz do ruky ako novú vec, veď to prerokovávala dopravná komisia aj ďalšie komisie pomerne podrobne, a pokiaľ viem, všetci prítomní poslanci sa zhodli, že toto je jediná možná cesta. Tak nevytvárajme nové skutočnosti tuto na zasadnutí zastupiteľstva, kde sa má schváliť niečo, čo v podstate komisie už prerokovali.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem pekne.
Nech sa páči, pán poslanec Guttman.

Ing. Peter Guttman, poslanec Zastupiteľstva BSK: 
Ďakujem pekne za slovo. 
Chcel by som reagovať na pána kolegu Borguľu, lebo jeho vyjadrenie nemalo logiku, keďže sa vyjadril, že BSK neplatil, lebo spochybňoval tie ceny, a na druhej strane podpísal novú zmluvu na sedem rokov. Pán kolega, skúste sa nad tým zamyslieť: ako spochybňoval BSK ceny, keď s tými istými podpísal na sedem rokov novú zmluvu?! Toľko, to je všetko.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem pekne.
Ja jednu krátku poznámku: Možno tu to nebolo zvykom, že o problémoch sa rozpráva vážne na zastupiteľstve, ale tento zvyk som sem hodlal zaviesť aj som ho sem zaviedol. A skutočne ja si myslím, že dnes, keď prídeme s tým, aby sme opravili po pánu Bajanovi a celej jeho suite všetko za štyri roky, mimoriadnymi prostriedkami dali skontrolovať,  začali jednoducho robiť ako tieto kontroly, ktoré on nerobil, dokonca, mimochodom, to, že sa tieto priebežné kontroly nerobili, je aj v náleze hlavného kontrolóra, keď bol kontrolovať Slovak Lines. A ešte raz zvýrazňujem ten moment, čo hovoril pán riaditeľ, my už tam dnes robíme kontrolu, my už dnes tam robíme pravidelnú kontrolu a niekto, kto tu uzavrel dlhodobú zmluvu, si nedal ani takú prácu, aby tento spor bol býval nejakým spôsobom urovnal, čím nás dostal do nesmierne nevýhodnej situácie. A všetky tieto skvelé nápady, ja im rozumiem, ale dnes sme v situácii, že naozaj, naozaj čelíme súdnemu sporu, ktorý bol dlhodobo zanedbaný, a mne to pripadá veľmi pikantné chcieť po nás, aby my sme urobili to, čo štyri roky sa nerobilo. To, čo nás vedie k tomuto celému a vôbec, že sa tým zapodievame, je, že nám hrozí z toho diera v rozpočte. To znamená, ak budem mať bežiaci súdny spor, tak ja sa nebudem tváriť, že on nie je, nebudem uzatvárať nejaké ďalšie zmluvy, nebudem sa tváriť, že proste je to v pohode. Hádam si len nemyslíte, že v niektorom návrhu z rozpočtu bola nejaká opravná položka na tento súdny spor. No nebola. Ale keď ho neuzavrieme, tak sa dostaneme do situácie, že tú položku tam budeme musieť dať. Čiže to sú dôvody, ktoré nás vedú k tomu, že predkladáme takéto riešenie a dávame ho na zváženie aj tomuto zastupiteľstvu. 
Nech sa páči, pani Apalovičová.

Doc. Ing. Ružena Apalovičová, CSc., poslankyňa Zastupiteľstva BSK: 
Ďakujem pekne. 
Ja nebudem opakovať to, čo hovorili moji predrečníci aj pán predseda, plne s tým súhlasím, ale predsa len by som chcela skonštatovať: len v tomto jednom bode máme výpadok 4.653.772 eur. Spočítajme si a vráťme sa k regionálnej stratégii školstva, kde by sme mohli tieto peniaze použiť, a čo všetko by sme mohli spraviť, keby sme tie peniaze mali. A keďže tie peniaze nemáme, tak ešte sme kritizovaní za to, že nemáme nejaké veľmi veľké a veľmi ambiciózne plány, na ktoré jednoducho nemáme peniaze.
Ďakujem.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem.
S faktickou poznámkou, nech sa páči, pán poslanec Dostál a pani poslankyňa Flašíková-Beňová. Pán poslanec Dostál.

Mgr. Ondrej Dostál, poslanec Zastupiteľstva BSK: 
Chcel by som reagovať na niektoré tvrdenia pána poslanca Borguľu, jednak na to, kedy je vhodný čas na to mimosúdne sa dohodnúť: tak po vynesení prvostupňového rozsudku, po jeho doručení má strana štrnásť dní na to, aby sa odvolala. Nezdá sa mi, že  toto je dostatočný priestor na to, aby sa niekto mimosúdne dohodol. Ešte som teda nepočul, že by toto bol práve ten vhodný čas. Rovnako pokiaľ ide o tie vysoké ceny, možno som zle študoval tie materiály, ktoré sme mali k dispozícii, alebo tie materiály sú nejako neúplné, ale nenašiel som tam argument typu, že by župa spochybňovala jednotkovú cenu. Tam ten argument nezaznel. Čiže tie vysoké ceny nie sú dôsledkom nejakého rozhodovania alebo prístupu súčasného vedenia župy alebo súčasného zastupiteľstva, sú dôsledkom toho, ako postupovala župa v minulosti. A kontrola, áno, ak ste si pozreli ten materiál, tak tam sa hovorí o tom, že  tá zmluva, ktorá bola na niekoľko rokov dopredu uzavretá na dobu určitú, je nevypovedateľná. Tak jednou zo súčastí toho mimosúdneho vyrovnania má byť aj to, že sa k nej urobí dodatok, aby sa zvýšila možnosť kontroly, aby nevznikali také problémy, ako vznikli práve teraz a ako my teraz musíme riešiť to, čo nám tu naši predchodcovia zanechali.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem pekne.
Pani poslankyňa Flašíková-Beňová.

PhDr. Monika Flašíková-Beňová, poslankyňa Zastupiteľstva BSK:
Ďakujem veľmi pekne, pán predseda.
Ja len veľmi krátku reakciu na pána kolegu Šebeja. Ja si myslím, že to, že vystúpi náš kolega Martin Borguľa a prednesie tu svoj návrh uznesenia, je úplne v poriadku. Pán Borguľa ničím zásadne nespochybnil stranícky, tak ako sa o to pokúsil pán Šebej, stranícky to, čo predložila SDKÚ. Pán poslanec Borguľa len navrhol svoj návrh uznesenia. Nijakým spôsobom to stranícky s nikým v tejto snemovni alebo na tomto zastupiteľstve nespájal. A preto si myslím, že ani tá kritika, ktorá prišla od takého skúseného kolegu, ako je pán poslanec Šebej, ktorý tu spolu so mnou a s ďalšími sedel aj v predchádzajúcom období a ktorý tu niekoľkokrát počul, prečo vlastne bývalý župan konal tak, ako konal, by nemusel takto neprimerane na adresu pána Borguľu reagovať.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem pekne.
Ešte vidím dve faktické poznámky.
Neviem teraz, či nechcete na záver, pán poslanec Borguľa reagovať – po všetkých? Áno? Takže pán poslanec Šramko a potom pán poslanec Borguľa.

Ing. Peter Šramko, poslanec Zastupiteľstva BSK:  
Ďakujem pekne.
Ja by som chcel zareagovať aj na pána Borguľu, ale aj na pani Flašíkovú-Beňovú. Jednoducho nieže ako konal pán predseda Bajan, ale práve ten problém je, že ako nekonal a ako nekonal úrad. Preto sme sa my dostali do tohto problému, lebo ani jedenkrát sme nedostali relevantné informácie alebo materiál, na ktorý by sme mali ako poslanci reagovať, ako ďalej, ale všetko sa tak tvárilo – veď sa to nejako dohodne. Naše informácie boli také: nič mimoriadne sa nedeje. Máme nejaký spor, ale veď sa to vyrieši. No ale jednoducho, nič sa nevyriešilo, je tu stav, že máme zaplatiť, a musíme sa teraz rozhodnúť: Ideme sa dohodnúť a odpustia nám úroky, alebo ideme do súdneho sporu, ktorý je veľmi ťažko vyhrateľný, a zaplatíme viac? Tento materiál je o tom – zaplatiť, ale menej. 

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Presne tak. 
Nech sa páči, pán poslanec.

Ing. Martin Borguľa, poslanec Zastupiteľstva BSK:
Dovolím si pár poznámok k tým vystúpeniam, lebo viaceré veci tam fakticky nesedeli. 
A na pána Šebeja: On tvrdí, že sme platili na základe zmluvy, ale v právnej analýze, ktorú pravdepodobne teda nečítal, sa píše, že v roku 2008 zmluva podpísaná nebola. Tvrdí, že ja chcem ísť do súdnych sporov. Nechcem ísť do súdnych sporov, ja v pohode zahlasujem za mimosúdne vyrovnanie, vtedy, keď mi tento úrad dá relevantné argumenty, keď mi dá materiály, odvolania, prečo sme sa išli súdiť, všetky potrebné informácie na to, aby som za to mohol zodpovedne hlasovať. Teraz jediný papier, ktorý mám, je tá právna analýza, ktorá vôbec nepopiera to, či boli vysoké..., alebo nehovorí o tom, či boli vysoké alebo nízke tie náklady, ktoré nám účtoval Slovak Lines, ona len hovorí, že teda sa asi radšej nesúďme, ale zaplaťme. 
Čo sa týka pána Guttmana: absolútne s vami súhlasím, a nemala byť uzavretá 7-ročná zmluva. Ja by som sa tiež rád pána Bajana opýtal, prečo takú zmluvu uzavrel. Ja som tu v tomto zastupiteľstve nesedel, a to je zároveň aj na vás, pán Frešo, nie som suita pána Bajana, ja som sa s pánom Bajanom stretol dva razy v živote. Z toho včera to bolo druhýkrát. Čiže, nehnevajte sa na mňa, ja so zmluvou, ktorá bola podpísaná, nemám nič spoločné.
Pani Apalovičová, vy ste hovorili, že môžeme ušetriť ohromné peniaze. Teraz ušetríme štyri milióny eur(?)..., či milión a pol, ktoré my touto mimosúdnou dohodou povedzme že zachránime, ale ja hovorím ďalej – ja hovorím, ušetríme milión a pol, a možno vysúdime alebo možno dohodneme zníženie jednotlivých tých položiek, ktoré nám účtoval Slovak Lines a ušetríme ďalšie peniaze. Však ja chcem v podstate vašu..., ja nadstavujem to, čo vy hovoríte.
A pán Šramko: Nekonal úrad, presne, nekonal, lenže nekonal úrad pána Freša, lebo úrad pána Bajana konal. Ten namietal výšku týchto poplatkov. Naopak, pán Frešo je od 23. 12. vo svojej funkcii a jediné, čo urobil v tejto veci, je, že nechal vypracovať účelovú právnu analýzu, na základe ktorej máme spoločnosti Slovak Lines, za ktorou stojí HB Reavis (treba to povedať nahlas), za ktorou stojí spoločnosť HB Reavis, vyplatiť máme 140 miliónov korún, obrovskú sumu peňazí.
Ďakujem.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem veľmi pekne. 
Ešte s faktickou poznámkou, pán poslanec Šramko? Či už nie? 
Nech sa páči, pán poslanec Nesrovnal.

JUDr. Ivo Nesrovnal, poslanec Zastupiteľstva BSK a podpredseda BSK:  
Kolegyne a kolegovia,
zarámujme si to do nejakého vývoja časového. Problémy, o ktorých tu hovoríme, vznikli v roku 2006, 2008 a 2009. Bavíme sa tu o štyri roky neriešených problémoch. Štyri roky valcovania stámiliónových dlhov pred sebou. Tá škoda nevzniká teraz. Tá škoda nevzniká súdnym rozhodnutím, tá škoda vznikla vtedy. My už, bohužiaľ, musíme riešiť iba jej následky.
Ako právnik musím povedať, že keď neriešite hroziacu škodu, neodvraciate, tak sa stáva ten, kto to nerieši, bohužiaľ, spoluzodpovedný za tú škodu. Napriek tomu, že tu hrozila obrovská škoda, tak predchádzajúce vedenie uzatvorilo s človekom alebo s firmou, s ktorou sa sporí, ďalšiu zmluvu do roku 2017, čím sa vytvorila schizofrénna situácia, vlastne nevedelo sa, alebo proste je úplne nemožné zistiť, aké úrad mal vlastne k tomu stanovisko.

K našej právnej pozícii, pán kolega, vy ste hovorili, že úrad nekoná. Nekonala pani Dr. Töröková, resp. konala tak, že tam napísala, že nesúhlasí, ale prečo nesúhlasí, to už tam nenapísala. A povedala, že to napíše neskôr. Ale, bohužiaľ, sa tak nestalo. Takže to bola asi právna pozícia predchádzajúceho úradu.
Nároky Slovak Lines nie sú len zo zmluvy o výkone, ale aj zo zákona, a tie jednotlivé roky sú pokryté ako zmluvami, aj zákonom. Bohužiaľ, ich nároky sú dané, s tým už neurobíme nič. Mohlo s tým spraviť niečo predchádzajúce vedenie, neurobilo. Dopady, ktoré z toho hrozia pre nás, by vlastne znamenali finančnú ruinu, stámiliónové čiastky, a v podstate finančné zruinovanie nášho rozpočtu. Tiež nie je správny pohľad, že my platíme 120 miliónov niekomu, naopak, my si kupujeme niečo, my si kupujeme úroky, jeden milión eur úroky, kupujeme si trovy, teda náhrady konania, kupujeme si kontrolu za toto, ktorá už beží a ktorá bola podmienkou tohto všetkého, pretože kontrola bola minule úplne zanedbaná, a preto aj tá škoda vznikla, pretože to nikto nekontroloval, kupujeme si stabilitu financií, pretože tie splátky sa rozkladajú do niekoľkých rokov, a zároveň si kupujeme zabezpečený výkon autobusovej dopravy, ktorý by hrozil skolabovať. Pretože ak by sme postupovali podľa vášho návrhu a čakali do súdneho rozhodnutia..., vy si fakt myslíte, že keď niekto vyhrá súdny spor v prvej inštancii, tak by išiel uzatvárať nejakú dohodu s nami? No akurát! A odpustil nám úroky? No akurát! To by bolo presne opačne. Takže by sme sa museli odvolávať, a keďže poznáte slovenské súdnictvo, tak viete, že by to bolo na desať rokov, medzitým by sme stratili autobusovú dopravu a neviem čo všetko by sa robilo. To by bolo proste aj pre vás ako poslanca..., neviem, ako by ste to vysvetľovali svojim voličom. Takže ja sa na toto dívam ako na reakciu na niečo, čo bolo zanedbané, na pokus zachrániť, čo sa dá.
Ďakujem.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem veľmi pekne.
S faktickou poznámkou pán poslanec Borguľa a pán poslanec Zvonár. 
Pán poslanec Borguľa, nech sa páči, máte slovo.

Ing. Martin Borguľa, poslanec Zastupiteľstva BSK:
Opakujem znova, ja nie som proti mimosúdnemu vyrovnaniu. Ja som proti takto urýchľovanému procesu. Vy to chcete, a vy to chcete veľmi, je to na vás vidno. Ja neviem dôvod, prečo to tak strašne, veľmi chcete práve teraz uzavrieť. Ja vám navrhujem: urobme kontroly, počkajme, odročme pojednávanie, požiadajme o odročenie pojednávania a na základe toho, keď budeme mať dostatok argumentov, poďme uzavrieť mimosúdnu dohodu.
Pán Nesrovnal, vy hovoríte, že môžeme teda, keď nechceme zabrániť škode, tak robíme škodu sami. Čo sa ale stane, keď Najvyšší kontrolný úrad zistí, že náklady nám účtované boli neoprávnené, že nie 16 korún za kilometer, ale 12 korún za kilometer nám mali účtovať, to znamená štyri koruny navyše, to znamená, ročná strata 48 mil. korún pre túto VUC-ku? Zoberiete si to na svoje triko?

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Nech sa páči, pán poslanec Zvonár.

Doc. MUDr. Ján Zvonár, CSc., poslanec Zastupiteľstva BSK:
Je nemysliteľné, aby úrad zaplatil viac ako 4,65 milióna eur bez súdneho rozhodnutia. Názor, že tento súd nemôžeme vyhrať, je veľmi pochybný a v podstate to spochybnenie je to, že skutočné, oprávnené finančné náklady na 1 km sú veľmi otázne, už iba z porovnania, aké sú skutočné náklady v iných krajoch.
A po druhé, ak tento súd nemôžeme vyhrať, tak prečo nám protistránka odpúšťa úroky vo výške 40 mil. korún, ktoré by nám neodpustila, ak by bolo jasné, že ich vyhrá, tak nepôjde do mimosúdneho vyrovnania, ale bude trvať na pôvodnej žalobe a nebude nám odpúšťať peniaze. 
Čiže z týchto dôvodov si myslím, že za súčasnej situácie je nemysliteľné mimosúdne sa dohodnúť. A určite aj ja budem dávať podnet na prešetrenie, ak zastupiteľstvo takúto mimosúdnu dohodu odsúhlasí. 
 
Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem veľmi pekne.
Nech sa páči, pán poslanec Nesrovnal.

JUDr. Ivo Nesrovnal, poslanec Zastupiteľstva BSK a podpredseda BSK:  
Dva okamihy: výška tých nákladov je daná zmluvou, zmluvu podpísalo predchádzajúce vedenie, takže, nech sa páči.
Druhý: pán kolega, mesačne župa prichádza o milión korún na úrokoch. Ak toto nie je dostatočná hrozba konať, tak potom už neviem čo.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem pekne.
S faktickou poznámkou pán poslanec Gujber.

Ing. Ladislav Gujber, poslanec Zastupiteľstva BSK: 
Ďakujem pekne, pán predseda.
Ja si myslím, že na dohodu treba dvoch. A keď akurát teraz je tá doba, že sa dá dohodnúť, tak treba sa dohodnúť. Už je načase, aby sme tie staré veci pomaly ukončovali, aby sme už konečne s čistým štítom mohli ísť dopredu do novej roboty. Čiže ja aj celý náš klub úplne podporujeme tento návrh.
Ďakujem.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem pekne.
Nech sa páči, pán poslanec Záhradník.
(Pánovi poslancovi Záhradníkovi nefunguje zariadenie? Poprosím technikov, aby to dali do poriadku.)

PhDr. Mgr. Branislav Záhradník, poslanec Zastupiteľstva BSK: 
(Tak už asi sa mi to podarilo.)
Ďakujem pekne.
Vážené dámy a páni,
pokúsim sa vecne zrekapitulovať to, čo sa tu zatiaľ udialo.
Bratislavský samosprávny kraj v spore alebo v spolupráci so Slovak Lines vystupuje v takej dvojjedinej pozícii: jednak je objednávateľom výkonov vo verejnom záujme a jednak funguje ako cenový orgán, ktorý posudzuje výšku ekonomicky oprávnených nákladov a primeranosť zisku dopravcu. Je jasné, že takáto pozícia v sebe latentne prináša možné spory, lebo, samozrejme, dopravca má tendenciu prepravovať ľudí a BSK na jednej strane odoberá tieto výkony, ale má aj právo kontrolovať výšku nákladov, ktoré sú mu účtované, aby teda dorovnával stratu. 
Mňa trochu prekvapilo, resp. možno ani nie prekvapilo, ako by som poukázal na to, čo nám napísala v materiáloch v analýze advokátska kancelária Dr. Bizoňa, lebo tá vlastne poukazuje na to, čo je podstatou tohto sporu. A tí nám na záver píšu, že „oni neskúmali opodstatnenosť výšky peňažného plnenia vyrokovanej mimosúdnej dohody, nakoľko tento aspekt nepochybne prekračuje hranice právneho zastúpenia a zasahuje do mimoprávnej sféry odborného skúmania ekonomických a účtovných otázok.“ S týmto sa dá, samozrejme, plne súhlasiť a v danej chvíli je vlastne BSK v situácii, keď musí zvážiť, do akej miery je silný z hľadiska argumentácie toho, čo Slovak Lines reálne účtuje Bratislavskému samosprávnemu kraju. A keď sa pozrieme trochu do minulosti, tak sú tam dôvodné obavy, že tá dôveryhodnosť výkazníctva dopravcu nie je úplne 100-percentná. Bratislavský samosprávny kraj totiž v roku 2006 vykonal kontrolu hospodárenia za rok 2005 a tam skonštatoval porušenie finančnej disciplíny v hodnote 8 miliónov korún. S vysokou pravdepodobnosťou sa teda môžeme domnievať, že v podobnej metodike pokračoval dopravca pri účtovaní aj v ďalších rokoch, a to rozporovalo bývalé vedenie Bratislavského samosprávneho kraja, lebo namietalo rôzne položky, ktoré dopravca v tých vyúčtovaniach predkladal. Spor bol o to, či povedzme neuplatňuje dopravca neoprávnené kalkulačné namiesto reálnych odpisov pri nákupe 120 autobusov, ktoré sa zrealizovali. Ďalej boli pochybnosti, či nepriznáva v prospech BSK tržby z podnikateľských činností, to znamená, z prenájmu reklamy, z prenájmu priestorov, zhruba vo výške 10 mil. korún. Takisto bol problém s neúmernou valorizáciou miezd v porovnaní s inými krajmi na mzdy vodičov a podobne. A takisto bolo sporné, či nedochádza k prideľovaniu nákladov diaľkovej dopravy na účet prímestskej dopravy. 
Preto by som v danej chvíli považoval za vhodné naozaj vychádzať z toho, čo odporúča advokátska kancelária Dr. Bizoňa, to znamená, vykonať odborné preskúmanie, nie právne, lebo s tým právnym stanoviskom naozaj sa dá súhlasiť, opodstatnenosti výšky nákladov, ktoré Slovak Lines účtoval.
Vy ste nám predložili dnes správu, samozrejme, je to také trochu zvláštne, lebo materiál prebehol komisiami, dovtedy tá správa o výsledku kontroly nebola, a dnes sme dostali na stôl správu o tom, že sa v dňoch 27. 4. a 28. 4., teda za dva dni, vykonala táto kontrola. Ja si dovolím spochybniť, že či je možné preskúmať dôveryhodne výkazníctvo dopravcu v takom rozsahu, v takej štruktúre za dva dni. 
Preto by som sa prihováral k stanovisku poslanca Borguľu, aby sme buď objednali relevantný audit, ktorý bude podkladom k tomu, či skutočne tá výška, čo si Slovak Lines účtoval, je preukázateľná alebo nie je, alebo o to požiadali nezávislé kontrolné inštitúcie. Lebo dovtedy, samozrejme, je veľmi sporné..., môžete nás, samozrejme, všetkých, ktorí sme proti tomu, strašiť, čo bude, keď prehráme spor, aké úroky budeme platiť. No ak už dnes máme advokátov, ktorí hovoria, že ten spor prehrajú, tak ich vymeňme a najmime takých, ktorí sa to pokúsia vyhrať, nie teraz po tej právnej stránke, ale po tej stránke vecnej. To znamená, budú schopní rozporovať, že to, čo nám Slovak Lines za tie roky účtoval, nebolo celkom v poriadku.
A na záver: Pán predseda, vy ste tento materiál uviedli slovami, že toto je jedno z nepríjemných dedičstiev alebo z nepríjemných vecí. No len som prekvapený, ako rýchlo a príjemne ste takýto spor dokázali doviesť do takéhoto návrhu.
Ďakujem.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem pekne.
Ja veľmi krátku poznámku k tomu poviem, čo sa týka toho, že či rýchlo alebo pomaly. Ten súdny spor má jednoducho vytýčené konkrétne stánia. A v tomto zmysle sa nekonalo. A to je práve tá situácia, ako taká typická pre to, čo tu bolo predtým. To znamená, že sa nekoná, nechávajú sa veci vyhniť. A potom jednoducho, keď to prerastie tieto medze, že dostane sa to naozaj na súd, a vy nemáte v rukách jasné podklady. Ja teraz rozumiem všetkým tým volaniam po nezávislých orgánoch atď. a kontrole dokonca, ktorá tam mala byť. Ale moja otázka je, prečo tam tá kontrola nebola vtedy. Ako je možné, že niekto zodpovedný nechá štyri roky takúto vec stáť. A úplne ako taká čerešnička je, že prečo uzatvárať s niekým dlhodobú zmluvu, keď ste mali dlhodobý súdny spor, keď má s ním vážny súdny spor. To je pre mňa absolútne nepochopiteľné.
Poprosím, s faktickou poznámkou pani poslankyňa Plšeková.

MUDr. Iveta Plšeková, poslankyňa Zastupiteľstva BSK:  
Ja len veľmi krátko: Je tu mnoho poslancov, ktorí tu boli aj v minulom zastupiteľstve. Jedným z nich je aj pán Záhradník, ktorý je dokonca odborník na dopravu, má to profesionálne. Boli ste jednu dobu aj predsedom asi najväčšieho poslaneckého klubu a neviem, či nie aj predsedom finančnej komisie. Škoda, že vás to tri roky nezaujímalo, a dnes, keď ten súdny spor je naozaj vo vážnom stave..., mohli ste tie pripomienky dávať skôr. To len na margo toho, čo ste povedali.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem veľmi pekne.
S faktickou poznámkou, pán poslanec Záhradník.

PhDr. Mgr. Branislav Záhradník, poslanec Zastupiteľstva BSK: 
Áno, áno, bol som, kto(?) som, to je známe, v minulom zastupiteľstve, ale práve preto, že BSK rozporoval to, čo nám Slovak Linec účtoval, tak preto toto vzniklo. To je problém, ktorý tu vznikal, a to je ako keby vám dnes plynárne poslali domov faktúru na neoprávnenú výšku, tak čo urobíte? Asi to budete rozporovať. Alebo môžete to, samozrejme, zaplatiť, vtedy vám žiadny spor nebude hroziť.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ale práve tam bol ten problém, že to rozporovanie, tá priebežná kontrola tam jednoducho nebola, a to je celý problém. A hlavne si myslím, ešte raz to poviem, znova: pokiaľ naozaj máte situáciu takú, že idete s niekým uzatvárať dlhodobú zmluvu a máte súdny spor, tak to je pre mňa absolútne nepochopiteľné, prečo nechávať ten súdny spor na krku BSK a zároveň s niekým uzatvárať dlhodobú zmluvu.
Pán poslanec Šramko, nech sa páči.

Ing. Peter Šramko, poslanec Zastupiteľstva BSK: 
Ďakujem pekne. 
Ja by som na to len reagoval, ale aj preto, že som mal faktickú poznámku, musel som sa ešte riadne prihlásiť, lebo chcem dať jeden pozmeňujúci návrh a ten sa cez faktickú poznámku nedá dať. Chcem len od vedenia vedieť, čo by sa stalo, keby sme ozaj tento materiál neschvaľovali dnes, ale na základe pripomienok sa pokúsili ešte niektoré informácie zistiť, možno tými kontrolami, keby to bolo o mesiac alebo teda na nasledujúcom zasadnutí zastupiteľstva. Či práve nie sú vytýčené nejaké konania a dostali by sme sa vlastne do problému. Takže toto by som chcel vedieť. 
Zároveň bol som na komisii, kde boli zástupcovia Slovak Lines, a to je pre poslanca Zvonára, že prečo sa chceme dohodnúť. No prezentovali to, že pokiaľ sa dohodneme, tak tie ďalšie postupy, samozrejme, budú aj oni vnímať, že máme záujem o fakticky lepšiu spoluprácu, a myslím si, že potom aj tie dohody o cenách a podobne asi sa dajú na takejto úrovni trošku lepšie dohadovať. Vnímal som to ako taký vzájomný ústupok, ale aj vzájomný postup k sebe, a jednoducho my bez nich pri takto dlhodobo uzatvorenej zmluve byť nemôžeme. A zdá sa mi, že spolupracovať s firmou, s ktorou sa mienim dlhodobo len sporiť, to neznamená potom kvalitné služby. Takže pokiaľ by teda došlo k tomu, že budeme schvaľovať tento materiál, že nebude odložený, mám len jednu takú drobnú opravu, že v návrhu uznesenia je v textácii napísané v materiáli, že schvaľujeme mimosúdne vysporiadanie, a zdá sa mi, že lepšie by bolo napísané, že „schvaľujeme dohodu o mimosúdnom  vysporiadaní podľa § 585...“ atď. Takže takúto drobnú zmenu, a dám ju aj návrhovej komisii.
Ďakujem.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem veľmi pekne. 
Poprosím, s faktickou poznámkou, pán poslanec Ftáčnik.

Doc. RNDr. Milan Ftáčnik, CSc.,  poslanec Zastupiteľstva BSK:
Vážený pán predseda,
ja chcem nadviazať na kolegu pán poslanca Šramka a opýtať sa: Na strane 21 v posudku právnej kancelárie Bizoň  Partners sa hovorí o tom, že súčinne s tou mimosúdnou dohodou môže byť uzavretý dodatok číslo 2, ktorý zvýši kontrolné právomoci BSK, pretože nás tento problém môže stretnúť aj v ďalších rokoch. Nemáme o tom žiadnu ďalšiu informáciu z vašej strany. Je toto reálne, aby bola uzavretá taká dohoda, že ak sa mimosúdne dohodne kraj s dopravcom, že by sa zvýšili kontrolné právomoci? To som sa chcel opýtať formou faktickej poznámky.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Pán poslanec Ftáčnik, tento dodatok už je uzavretý a mám informáciu, že bol prefotený, a to bol podklad, pre ktorý tá kontrola samotná tam teraz išla. A vlastne to je to, čo má v budúcnosti presne zabrániť takýmto situáciám. Jednoducho nám nejde o to, aby sme skutočne robili ďalšiu škodu, ide nám o to, aby sme sekli s touto celou situáciou, dostali to pod ďaleko lepšiu kontrolu a naozaj, verte mi, je to veľmi zaťažujúce odstraňovať takéto míny, aké proste nám tu nechalo bývalé vedenie.
Poprosím pani poslankyňu Zemanovú, nech sa páči.

RNDr. Anna Zemanová, poslankyňa Zastupiteľstva BSK:  
Ďakujem pekne za slovo. 
Ja by som chcela poprosiť pána riaditeľa úradu, keby nám mohol ešte zopakovať niektoré informácie, o ktorých sme síce na komisii hovorili, ale bolo by asi zaujímavé, keby ich počuli aj ostatní poslanci, prípadne občania, ktorí sú tu, a síce ja som sa pýtala na dve veci, a to, že či bolo robené verejné obstarávanie na tohto dodávateľa služieb, a keď nebolo, tak prečo. A taktiež to, čo vlastne sa aj pýtal pán poslanec Ftáčnik, že aké boli urobené opatrenia v tej novej zmluve na poskytovanie tých ďalších dlhodobých služieb, aby sa nezopakovala táto situácia.
A potom ešte by som mala ďalšiu takú poznámku na pána poslanca Borguľu, ktorý hovoril, že prečo nám bolo dnes rozdané stanovisko právnej kancelárie. Tak chcela by som mu len povedať, že 26. apríla, keď sme mali finančnú komisiu, tak toto stanovisko sme už mali k dispozícii, hovorili sme o ňom. Neboli ste tam. Takže preto asi ste ho dostali až dnes.
A úplne na záver by som tiež chcela dať pozmeňujúci návrh na úpravu uznesenia, a síce vo finančnej komisii  sme doplnili náš návrh, aby aj v uznesení bolo slovíčko „návrh“. Čiže schvaľuje návrh na mimosúdne vysporiadanie, resp. ak by bol schválený pozmeňujúci návrh pána poslanca Šramka, tak v tom prípade by bol návrh na dohodu na mimosúdne vysporiadanie. Takže takáto úprava. Návrh odovzdám.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem veľmi pekne. 
Pán poslanec Borguľa sa prihlásil do diskusie.

Ing. Martin Borguľa, poslanec Zastupiteľstva BSK:
Krátka reakcia na pani kolegyňu Zemanovú: Ja som sa asi zle vyjadril, lebo ja som myslel správu o výsledku kontroly, ktorá nám bola rozdaná dnes. Tú právnu analýzu som čítal, tú už máme dlhší čas.
Na záver vás chcem ešte kolegovia, pán predseda, vás vyzvať, aby naozaj ste porozmýšľali nad tým, či dnes chcete hlasovať o tomto materiáli, či chceme hlasovať o materiáli, ktorý je nepripravený, o ktorom nemáme dostatok informácií a pri ktorom možno, treba podčiarknuť to možno, do budúcnosti môžeme ušetriť 100 miliónov korún, 50 miliónov korún, istú obrovskú sumu peňazí. Či nie je rozumnejšie sa tomuto materiálu povenovať viacej, rozdať viacej informácií a na základe relevantných argumentov následne hlasovať o 140 miliónoch korún. 
Budeme dnes ešte asi viackrát hovoriť aj pri téme rozpočet, ako veľmi nám chýbajú peniaze, možno aj tu by sme nejaké dokázali nájsť v budúcnosti.
Ďakujem.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ja vás môžem ubezpečiť, že mojou snahou je naozaj veľmi ušetriť a veľmi týmto veciam predchádzať. Ja si myslím, že tie informácie, ktoré máme, a či ich je dosť alebo málo, zhodnotí toto zastupiteľstvo. To je proste normálna logika, bolo to, samozrejme, v komisiách. Ale to, čo chcem povedať, presne tento typ opatrnosti a presne tento typ povedal by som ako fungovania by bol ďaleko, ďaleko, ďaleko namieste počas tých štyroch rokov, ale aj v iných prípadoch, ktoré tu máme dnes zaradené na rokovanie. Žiadna takáto opatrnosť tam nebola. Nikde proste takéto veci nešli do zastupiteľstva v takejto miere, akú sme dali my dnes k dispozícii. Len tak pre príklad spomeniem ako Danube Arenu, nemali ste ani šajnu o tom, že tam dnes lietajú zmenky za 10,5 milióna eur. Ani šajnu. Ani ja. A preto som chcel byť otvorený a transparentný zoči-voči tomu, čo sme tu našli, aby sme boli informovaní o tom, že je tu takýto problém. Problém došiel do stavu, že sú tu vytýčené termíny; lebo sa tu niekto pýtal, či nás nejaký termín tlačí, tak tlačí nás tu nejaký májový termín súdu, už sa to niekoľkokrát prekladalo, a jednoducho chceme byť féroví, chceme byť féroví voči tomu, čo sme sľúbili občanom, to znamená, tieto staré veci nechcem, aby nás ďalej zaťažovali. To musíme rozhodnúť. Chceme ušetriť tie peniaze. A dnes hovoríte, všetko by sme mohli ušetriť, keby sme boli bývali ako my urobili to, čo sa tu štyri roky nerobilo, mi nepripadá férové. 
Ja ešte jednu vec potom na záver, lebo chcem dať slovo, prišiel pán Bajan a je to môj predchodca, tak ja chcem, aby tu mal svoje slovo. Ešte jednu vec podotknem potom k tomu na záver, že mnohé z tých vecí, čo aj pán Borguľa navrhuje, ja rozumiem tej logike, ale to nie je otázka mimosúdneho vyrovnania. Jednoducho keď poviete, že po prvom prehratí alebo proste po prvom státí alebo nie po prvom státí(?), po prvom rozsudku, že potom sa dohodneme, to má pán poslanec Nesrovnal pravdu, že jednoducho potom je to 14 dní a to vám už nikto úroky neodpustí. Ja by som sa čudoval, keby niekto vyhral prvé a potom išiel do výhodnej mimosúdnej dohody. Pokiaľ hovoríme o rôznych orgánoch, ktoré majú preskúmať všetky tie oprávnené náklady, ale veď tam sú platné zmluvy, tam sú proste veci, ktoré jednoducho boli nejakým spôsobom dané, a ja si naozaj myslím, že vlastne odkladať to teraz na celé roky je absolútne nerozumné. To riziko by tu bolo bezprostredné. To riziko by tu bolo bezprostredné.
Ale dám slovo pánu Bajanovi a potom budeme asi pokračovať v diskusii.
Pán Bajan, nech sa páči.

Ing. Vladimír Bajan, predseda Bratislavského samosprávneho kraja v predchádzajúcom volebnom období:
Ďakujem pekne. 
Vážený pán predseda, panie poslankyne, páni poslanci,
nebol som pripravený na takúto... a už vôbec nie na tento typ diskusie, ale dovoľte mi povedať možno dve – tri poznámky.
Zásadne odmietam stanovisko, ktoré tu bolo povedané, že sme od roku 2007 so spoločnosťou nerokovali. Pán Dr. Šaray, vážení páni poslanci bývalí z dopravnej alebo finančnej komisie, každý mesiac sme mali na stole chtíče SAD-ky, ktoré jednoducho už boli naozaj neuveriteľné. Medziročný nárast 30 %. Mali sme 17 korún na km – podľa nich, a Trnava mala 11 korún. V živote takéto veci nepodpíšem, keď mi niekto účtuje odpisy autobusu miesto ôsmich rokov päť rokov, keď mi účtuje nákup autobusu 4 milióny, a pritom faktúra hovorí o 2,5 mil., lebo dostal množstevnú zľavu, a že nás nepustí do účtovníctva, lebo nie..., to je veľmi, veľmi vznešená predstava, že podpíšete dodatok, nie, nepustia vás, lebo nie ste orgánom Fondu národného majetku ako akcionár, a ...(?) (Pozn. zapisovateľky: Nerozumela som jedno slovo, príp. dve slová.) ako koná SAD-ka. Nedostanete sa do toho účtovníctva, a to je problém, ktorý sme riešili na cenovej rade na Úrade vlády niekoľkokrát. 
Vôbec tento...; ešte možno malá poznámka, lebo pokúšam sa byť pokojný. Nikdy by som túto dohodu nepodpísal, a mal som možnosť ju podpísať. Odmietam takéto tunelovanie verejných peňazí a hovorím to veľmi otvorene a veľmi jasne. Preto vás prosím, ak je možné a chcete naozaj vedieť viac o tejto zmluve, lebo páni poslanci nemajú možnosť vedieť o ďalších nákladoch alebo nákladovom vzorci, položkách, kilometrovnom a podobne, ak máte tú silu schváliť si toto aj o mesiac, ak zvoláte nejakú komisiu, veľmi radi s bývalým ekonomickým odborom prídem na toto rokovanie, vysvetlíme(?) tam, aká bola naša filozofia, a potom sa rozhodnite. Jednoducho, je to odporúčanie na vás, ako sa zhostíte tohto. Len chcem povedať, že..., samozrejme, tých argumentov by bolo viac. Nehovorím o počte kilometrov, nehovorím o tom, že jednoducho zásadne, ak vám niekto, partner, hneď príde zmluva a povie: buď toto podpíšeš alebo ti podpíšem(?) ročnú zmluvu. Jednoducho boli sme v pozícii vydierateľného, po prvé. 
Po druhé, som prekvapený, že pán predseda, vy ste prekvapený, že prečo sa podpísala zmluva. Minulý rok v Národnej rade bol prijatý zákon, 68, novela zákona o doprave, ktorá určovala VUC-kám, že majú dve možnosti (veľmi to skrátim) podľa európskej smernice, buď robiť výberové konanie, alebo podpísať zmluvu so súčasným dopravcom na roky, ktoré určovala Európska komisia a je prenesená do zákona. O tomto by sme mohli na tej komisii hovoriť. Viete si predstaviť, čo by bolo v novinách, keby som v októbri alebo v novembri vyhlásil verejnú súťaž?! Na druhej strane vieme, koľko je dopravcov v rámci nášho regiónu, aká je situácia? Tento problém je taký komplexný, že odpáliť..., pardon za výraz, rozhodnúť o tom na takomto krátkom rokovaní sa mi zdá veľmi, veľmi zvláštne. Druhá vec je, že ten problém je oveľa komplexnejší. To je atomizácia SAD-ky, kde sa prelievajú do troch akciových jednotlivých spoločností – údržba, medzinárodná doprava, prímestská doprava a ďalšie, kde si od vlastnej dcéry kupujú pneumatiky, teraz bol problém zimných pneumatík, tak nám nalákali naozaj nákup zimných pneumatík, ale nielen do prímestskej, ale aj na svojich medzištátnych autobusoch. Toto sme čistili. Jednoducho, buď si povieme, že si pozrieme tie náklady, a potom, nech sa páči, poďme na mimosúdnu... Každý súd vám povie, ak chceme odročiť, aby sme si to lepšie pozreli, tak vám to odročia. Je na vás, či to urobíte dnes, alebo zajtra, ja vám hovorím, tento problém nie je bielo-čierny a vôbec nie je o Bajanovi.
Ďakujem.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem pekne, pán Bajan.
Ja rozumiem tomu, čo hovoríte ohľadne toho, ako to v histórii bolo, len celý problém je ten, že naozaj došlo to do súdneho sporu, a povedať jednoducho, že bolo treba podpísať na osem alebo deväť rokov dlhodobú zmluvu, lebo je to komplexný problém, ja si myslím, že to nie je veľmi zodpovedné. Vtedy sa to malo riešiť. Boli sme ďaleko, ďaleko silnejší.
Ešte poprosím do rozpravy...?
Pán riaditeľ chce zareagovať?

Ing. Bystrík Žák, riaditeľ Úradu Bratislavského samosprávneho kraja:
Chcem reagovať na pani poslankyňu Zemanovú. V podstate je tam niekoľko faktov. Ako pán Bajan hovoril, od novembra 2009 platila vyhláška Európskej únie ohľadne výberového konania. Ja viem, že ostatné vyššie územné celky uzatvorili tieto zmluvy a vedeli o tejto vyhláške, lebo tá vyhláška bola uplatňovaná aj v iných krajinách, a ostatné VÚC jasne uzatvorili tieto zmluvy s tými dopravcami, ktorí tam robili dopravu, ale to boli zmluvy, ktoré boli uzatvorené v rokoch 2006 – 2007. Tým tu bol dosť veľký čas na to, aby sa spravilo výberové konanie, ktoré sa nemuselo robiť v roku 2009, ale mohlo sa robiť úplne skôr.
Ďalšia vec je k tomu, že nie je to len HB Reavis, ktorý tam má podiel, ale je tam aj Fond Národného majetku vo veľkosti 44 %, predtým tam mal na základe privatizačných zmlúv majoritu Fond národného majetku, v orgánoch spoločnosti Slovak Lines sú ľudia, ktorí boli nominovaní bývalým županom BSK, čiže bol tu dosť značný kontrolný mechanizmus. My sme tu nenašli na úrade žiadne zápisy z kontrol, resp. tie kontroly, ktoré boli v roku 2007, tak tam boli uznesenia a tam sa napravilo to plnenie, a útvar hlavného kontrolóra okrem roku 2005, ako sa spomínalo, robil kontroly v roku 2006 a 2007. Čiže môžeme sa spýtať aj pána hlavného kontrolóra ohľadne tejto kontroly. Môže nám povedať, ako to dopadlo. Musíme pozrieť rok 2006, tam bola uzatvorená zmluva, tá zmluva je platne uzatvorená a sú tam kalkulačné vzorce. Ja viem, že môžeme napadnúť..., mohli by sme teoreticky napadnúť odpisy, ale akonáhle je to uzatvorené a idú podľa zmluvy, tým je tá zmluva platná a máme z hľadiska právneho..., ja nie som právnik, ale myslím, že tam máme slabú pozíciu v oblasti súdu, aby sme tvrdili, že odpisy sú neprávoplatne uzatvorené, keď sú podpísané a išlo sa podľa tejto zmluvy.
Čiže poprosil by som pána hlavného kontrolóra, či má nejaké...

Ing. Štefan Marušák, hlavný kontrolór Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem veľmi pekne za slovo.
Áno, viackrát tu bola spomínaná kontrola, dokonca aj náš útvar. Je pravdou to, že môj predchodca ešte v roku 2007 dal poverenie na vykonanie kontroly v Slovak Lines. Tá kontrola dopadla tak, ako sa tu spomínalo, že tu bolo zistené porušenie finančnej disciplíny asi v objeme 8 miliónov korún. Túto správu z tejto kontroly napadol Slovak Lines, vtedy ešte to bola SAD-ka, ak sa nemýlim, a išlo to na prokuratúru, prokuratúra toto konanie zastavila. 
My sme vykonali kontrolu až vlani. Skrátka, bolo to na podnet zastupiteľstva, dostalo sa nám to do plánu ako riadna kontrola. Robili sme najprv..., keďže sme si boli vedomí toho, že ide o ťažkú kontrolu, roky 2006 a 2007. Kontrola vzhľadom na to, že – ako spomínal pán riaditeľ – zmluvy boli platné (aké boli, také boli), tak sme nenašli porušenie týchto zmlúv. Čiže kontrola sa skončila záznamom. Ďalšie údaje za iné roky nemáme. Ako sami ste schválili plán kontrolnej činnosti na tento rok, v tomto pláne je aj kontrola, ktorú vykonáme v tomto roku v Slovak Lines, a budú to práve roky 2008 – 2009, čiže nadviažeme na tú minulú kontrolu. 
Musím ešte povedať, že k tomuto materiálu sme diskutovali dosť tvrdo, odborne s riaditeľom úradu a náš útvar a z tejto diskusie vysvitlo jediné, že mimosúdne vyrovnanie je najlacnejšia a najrýchlejšia cesta, ako túto záležitosť vyriešiť. A ako už bolo povedané, zmluva, ktorá je podpísaná, nás odsudzuje na spoluprácu so Slovak Lines aj naďalej. Čiže zrejme tento problém treba vyriešiť.
Ďakujem.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem veľmi pekne. 
S faktickou poznámkou pani poslankyňa Zemanová.

RNDr. Anna Zemanová, poslankyňa Zastupiteľstva BSK:  
Ja som sa ešte pýtala pána riaditeľa: len veľmi v krátkosti, keby ste nám povedali, aké úpravy boli urobené v existujúcej, v tej novej zmluve, aby sa predišlo tejto situácii, ktorá nastala v minulosti.

Ing. Bystrík Žák, riaditeľ Úradu Bratislavského samosprávneho kraja:
V podstate na základe týchto skutočností vlastne bola uzatvorená nová zmluva, tá nová zmluva vlastne neriešila nejakým spôsobom hĺbkovejší systém kontroly v rozporovaní položiek atď. Nám sa podarilo uzatvoriť dodatok, ktorý je priložený, na základe ktorého začíname vykonávať pravidelnú kontrolu. Chceme to urobiť na báze principiálne mesačne, resp. na začiatku tam dáme normálne nášho človeka, ktorý tam bude sedieť a bude kontrolovať všetky oprávnené náklady, systém účtovania v Slovak Lines, a to aj na základe hlavného kontrolóra, tieto náklady sú pod zložkou stredisko prímestská doprava. Čiže vieme veľmi exaktne sa pustiť do kontroly týchto položiek a do reálneho rozporovania, čiže snažíme sa efektívne a čo najrýchlejšie konať. Fakt bol ten, že prvé rokovania so Slovak Lines boli tvrdé a z ich strany ústupky..., najprv nechceli veľmi ustupovať. Ale potom tým, že sila argumentov zabrala, tak sa podarilo tento dodatok uzatvoriť. 

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem pekne.
Pán poslanec Šramko.

Ing. Peter Šramko, poslanec Zastupiteľstva BSK:  
Ďakujem pekne.

Ja som sa chcel ešte spýtať pána kontrolóra, či v rámci tých kontrol boli vykonané aj tie kalkulačné vzorce a oprávnené náklady, alebo či vás do tejto hĺbky nepustili. A zároveň, pokiaľ je tu ešte pán Bajan, či práve tá dohoda na také dlhé obdobie nemala byť predmetom aj toho zastupiteľstva, ktoré sa pred voľbami nekonalo. Možno by sme boli múdrejší, bývalí poslanci.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem pekne.
Pán kontrolór, nech sa páči.

Ing. Štefan Marušák, hlavný kontrolór Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem pekne.
My sme kontrolovali naozaj platnú zmluvu, či sa dodržiava platná zmluva, v rámci toho kalkulačného vzorca, ktorý tam bol zakotvený v tých dodatkoch. Pripomínam, že tam bol jeden dodatok, ktorý nebol podpísaný zo strany Slovak Lines v zmluve za rok 2006. Samozrejme, nás do účtovníctva nechceli pustiť, tak ako by sme si to predstavovali my. To potvrdzujem aj slová pána Bajana, že vykonať kontrolu v Slovak Lines nebolo jednoduché. Preto vítam aj to, že v týchto nových materiáloch je zakotvená aj kontrola, ktorú bude vykonávať aj samotný úrad, pravidelne, ako priebežnú. 

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem pekne.
Keďže nevidím nikoho ďalšieho prihláseného do diskusie... 
S faktickou poznámkou pán poslanec Baxa, nech sa páči.

Miroslav Baxa, poslanec Zastupiteľstva BSK: 
Ďakujem pekne.
Ja by som len naozaj krátko: Bol by som zvedavý, neodpovedali ste tu pánovi kolegovi Šramkovi, čo sa stane naozaj, keby sme dnes nevyriešili tento problém, resp. nehlasovali za alebo proti? A stále hovoríme o tom, aj pán kontrolór povedal, nemáme tie doklady všetky tak pohromade, aby sme..., aspoň mne to nestačí, aby som zdvihol ruku za to a rozhodol, či tých 140 miliónov zaplatíme, alebo sa pokúsime možno tridsať, štyridsať z toho ušetriť.
Ďakujem.
 
Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Tam je bežiaci súdny spor, sú vytýčené pojednávania, hej?. Tá otázka, že čo sa stane, keď to necháme tak, je naozaj veľmi hypotetická. Vždy pri takomto rozhodovaní je to rozhodovanie, že si vyberáte medzi niečím a niečím. Čiže nie je to jednoduché rozhodovanie. Samozrejme, taký ten klasický alibizmus, aký sa tu uplatňuje, že sa vôbec nezaplatilo...; ja pripomínam, že  v roku 2009 sú tam dve splátky nezaplatené. To znamená, vtedy, keď sa tá zmluva podpísala, hneď sa vyrábali ďalšie dlžoby. Čiže nemôže byť reči o tom, že to je nejaký protest proti nejakej tarife alebo niečomu podobnému. Vyberáte si proste medzi jedným riešením, alebo druhým riešením. My sme predložili argumenty tu na župné zastupiteľstvo a tieto argumenty sú naozaj na zváženie. Samozrejme, ten termín sme posunuli a oznamujeme, že sa usilujeme o nejakú dohodu, ... ten súdny, pokiaľ to zastupiteľstvo schváli, tak dohoda je na svete. Pokiaľ to zastupiteľstvo neschváli, tak jednoducho sa súdime, ale ja ako župan hovorím, potom to nemôže byť v takej polohe, že jednoducho ja vám poviem, že súd, a nič, ale potom je to v takej polohe, že pri rozpočte žiadam opravnú položku, ktorá jednoducho bude predpokladať, že ten súd prehráme. A to ho môžeme prehrať aj pomerne rýchlo. Ja nezdieľam taký optimizmus, že to je na desať alebo na x-rokov. To je presne to, prečo sa toto neriešilo, lebo sa každý spoliehal, že je to na mnoho rokov, na mnoho rokov dopredu. A v tomto zmysle hovoriť o tom, že akým spôsobom to bolo v tej histórii, ja tomu rozumiem, ale to bolo treba riešiť vtedy, keď sa podpisovala taká široká ďalšia zmluva. Ja naozaj nechápem, prečo s partnerom, o ktorom je niekto presvedčený, že ho klame, hej?, sa vôbec uzatvárala zmluva na osem rokov. Bez výberového konania! Prosím vás pekne, to je čo za logiku?! To je čo za logiku, že jednoducho neurobíte výberové konanie, že urobíte proste dlhodobú zmluvu, o ktorej sa nikomu nesnívalo predtým, tak urobíte ju a zároveň hovoríte, že je to niekto, kto vás podvádza atď. atď. Ja si myslím, že to je proste vec, ktorú sme nespôsobili, a naozaj, keď sme ju nespôsobili, tak vyberáme si medzi rôznymi riešeniami, a teraz si vyberáme medzi mimosúdnou dohodou, ktorá je na stole, a ja súhlasím s tým, aby zastupiteľstvo schválilo aj ten text dohody, a vyberáme si medzi tým, že ťahajme sa proste po súdoch s takými chabými argumentmi, ako, alebo proste s takou núdzou, aká je na našej strane, a tú núdzu sme vám, myslím si, zrejme predostreli.
Pán poslanec Pekár, nech sa páči.

Ing. Dušan Pekár, poslanec Zastupiteľstva BSK:  
Ďakujem za slovo, pán predseda.
No k tomuto nie je čo dodať, čo ste povedali, ale predsa len jedno: čo stratíme, alebo čo získame tým mesiacom, čo budeme zasa čakať o rozhodnutí? Ak sa bojíme rozhodnúť, tak stratíme úrok. Budeme mať vyššie úroky z poplatkov, a to sa štyri roky ťahalo v predchádzajúcom období, a my to budeme ťahať ďalej. Ja nemám problém podporiť tento materiál, vyčistime stôl a poďme už teda konečne, aby sme sa rozbehli a pracovali. Presne tie argumenty nebudem opakovať, ale jeden ma udivuje: keď mám problém s partnerom, prečo podpíšem dlhodobú zmluvu? To je ten môj problém, ktorý mi nejde do hlavy, pretože my aby sme sa báli rozhodnúť a vyčistiť stôl, tak to je chyba, podľa mňa. Mali by sme podporiť tento materiál.
Ďakujem.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Nech sa páči, s faktickou poznámkou, pán poslanec Baxa.

Miroslav Baxa, poslanec Zastupiteľstva BSK: 
Ďakujem.
Ja chápem, chápem stále, čo tvrdíme, len ma udivuje, prečo hneď dnes 140 miliónov korún. Veď ja nechcem odklad, ja nechcem odklad, pani kolegyňa, rok, dva, ja nehovorím o tom odklade. Ja hovorím o tom, že nemáme relevantné doklady a podklady k tomu, aby sme dnes sa rozhodli. Mne to proste nestačí.
Ďakujem.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem pekne.
Ešte skôr ako dám slovo pánovi poslancovi Guttmanovi, mám tu viacero žiadostí o prestávku, tak teraz poprosím krátku prestávku na desať minút. Súvisí to s tým, že predsedovia klubov ma požiadali, že sa chcú poradiť.

(Prestávka od 12:27 do 12:47 h. Po nej:)

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Poprosím všetkých pánov poslancov a panie poslankyne, aby zaujali svoje miesta.
(O chvíľu:)
Poprosím panie poslankyne, pánov poslancov, aby zaujali svoje miesta, pokračujeme v rokovaní. 
Pokračujeme v rokovaní. Čiže slovo má pán poslanec Guttman. A poprosím všetkých, ktorí sú v sále, aby si buď našli miesto alebo sálu opustili.
Ďakujem.

Ing. Peter Guttman, poslanec Zastupiteľstva BSK: 
Ďakujem pekne za slovo.
Mali sme tu možnosť počuť nejaké spochybňujúce informácie, ktoré spochybňovali oprávnené ekonomické náklady Euro(?) Lines, ale priznám sa, že neviem, na základe čoho boli vyslovené, keďže neboli vykonané relevantné kontroly. Osobne si myslím, že tá úhrada z našej strany by mala byť realizovaná v zmysle platnej uzavretej zmluvy, s tým, že keď sa vykonajú kontroly za rok 2008, 2009 a zistia sa tie podozrenia z neoprávnených ekonomických nákladov, nebude predsa problém, aby BSK si uplatnil dobropis.
Len toľko.
Ďakujem.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem pekne.
S faktickou poznámkou pán poslanec Borguľa.

Ing. Martin Borguľa, poslanec Zastupiteľstva BSK:
Pardon, my teraz uzavrieme dohodu o urovnaní, zahladíme všetko, čo bolo, priznáme, že áno, tieto náklady sú správne vyúčtované, správne vyčíslené, tu vám ich platíme, a potom chcete v budúcnosti niečo dobropisovať? 

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ja len podotknem, že naozaj tú kontrolu, a to bola aj v odporúčaní kontrola, treba robiť priebežne, a to je to, čo sme, keď sme sem nastúpili, kedy sme to mohli ovplyvniť, už sme to zariadili v tejto chvíli. Ale naozaj, a to už mi príde aj také úsmevné, že dávať nám rady, akým spôsobom my máme vyriešiť to, čo mal vyriešiť ten pán, ktorý tu stál predtým. A dúfam, že zostane aj na Danube Arenu, kde nám môže vysvetliť aj niektoré svoje stanoviská a dokonca aj svoju osobnú zodpovednosť.
Nech sa páči, pán poslanec Borguľa.

Ing. Martin Borguľa, poslanec Zastupiteľstva BSK:
Pán predseda, poslednýkrát. Ja dúfam teda, na základe môjho podnetu začne pracovať Najvyšší kontrolný úrad v spoločnosti Slovak Lines a začne pracovať aj Správa pre finančnú kontrolu. Obávam sa však, že naozaj objaví pochybenia pri účtovaní týchto nákladov alebo nám účtovaných nákladov, následne zistíme, že sme platili niekoľko desiatok miliónov korún viacej. Som zvedavý, ako poslanci, ktorí dnes budú hlasovať za túto mimosúdnu dohodu, ako si toto hlasovanie v budúcnosti odôvodnia.
Ďakujem pekne.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem pekne.
Nevidím už nikoho prihláseného do diskusie.
Pardon... Ešte poprosím, nejaké technické záležitosti, pán podpredseda Nesrovnal.

JUDr. Ivo Nesrovnal, poslanec Zastupiteľstva BSK a podpredseda BSK:  
Ja navrhujem do dohody o urovnaní v čiastočnom zmysle návrh pána Borguľu do článku IV bod 2, kde sa BSK zaväzuje, že do budúcna nebude dávať podnety, jasne napísať, že ide nie(?) o budúcnosť, ale o spätne..., po tejto dohode. Takže ten text: nie „BSK prehlasuje a potvrdzuje, že do dňa uzavretia tejto dohody o urovnaní neuskutočnila...“ atď., a „BSK sa zaväzuje, že ani po nadobudnutí účinnosti tejto dohody o urovnaní spätne neuskutoční a nedá podnet na uskutočnenie žiadnych ďalších...“ atď. Takže tým smerom vyhovieť týmto...

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem pekne.
S faktickou poznámkou pán poslanec Borguľa.

Ing. Martin Borguľa, poslanec Zastupiteľstva BSK:
Ďakujem veľmi pekne, že ste teda tomuto vyhoveli. Ale aj toto svedčí o tom, ako celý tento váš obchod je rýchlo upečený. Takýchto chýb, ako je táto, je kvantum, toto bola jedna za všetky.
Ďakujem.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem pekne.
Ešte je niekto prihlásený do diskusie?
Keďže nie, poprosím návrhovú komisiu, aby nám prečítala návrh, aby sme mohli hlasovať.

Predseda návrhovej komisie RNDr. Peter Mach, poslanec Zastupiteľstva BSK:
Ako prvý je pozmeňujúci návrh poslanca Martina Borguľu, ktorý znie takto:
Zastupiteľstvo BSK po prerokovaní materiálu:
A.	berie na vedomie
návrh postupu mimosúdneho vysporiadania záväzkov medzi BSK a spoločnosťou Slovak Lines, a. s., dohodou o urovnaní uzavretou podľa § 585 a násl. Občianskeho zákonníka;
B.	ukladá hlavnému kontrolórovi BSK
1.	vo vnútroštátnej verejnej prímestskej autobusovej doprave zabezpečovanej spoločnosťou Slovak Lines vykonať v mesiaci máji 2010:
a)	kontrolu ekonomickej oprávnenosti nákladov za výkony vo verejnom záujme predložených za rok 2006 a 2008;
b)	kontrolu rozsahu zmluvne dohodnutých dopravných výkonov za rok 2006 a ich súlad s vykázanou skutočnosťou, schválenými tarifami a cestovnými poriadkami;
c)	kontrolu rozsahu dopravných výkonov za rok 2008 a ich súlad s vykázanou skutočnosťou, schválenými tarifami a cestovnými poriadkami.
2.	predložiť na nasledujúce rokovanie Zastupiteľstva BSK výsledok kontroly vykonanej podľa ods. 1 časť b tohto uznesenia. (Teda tie kontroly pod tými písmenami a), b), c).)
A.	
C.	žiada riaditeľa Úradu BSK
1.	požiadať predsedu NKÚ o vykonanie kontroly výkonov vo verejnom záujme vo vnútroštátnej verejnej prímestskej autobusovej doprave za roky 2006 a 2008 v Úrade BSK z hľadiska dodržiavania VZN, všeobecne záväzných právnych predpisov hospodárnosti, efektívnosti a účinnosti;
2.	zabezpečiť súčinnosť hlavného kontrolóra BSK s kontrolnou skupinou NKÚ;
3.	predložiť žalobný návrh spoločnosti Slovak Lines smerujúci k vydaniu platobného rozkazu Okresného súdu Bratislava II z 13. 8. 2009 a odpor Bratislavského samosprávneho kraja voči rozkazu.

Čiže tri nové uznesenia – A. zobrať materiál na vedomie, B. uložiť úlohy hlavnému kontrolórovi a C. požiadať riaditeľa Úradu BSK.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem pekne.
Poprosím, vážené poslankyne, vážení poslanci, aby sme sa prezentovali a hlasovali o tomto návrhu.
(Hlasovanie číslo 14.) 
Máme námietku k hlasovaniu? 
Tak poprosím ešte raz hlasovanie. Poprosím, ešte raz spustite hlasovanie, keď je námietka, chcem, aby to bolo čisté.
(V reakcii na hlas z pléna:) 
Pardon, to bola prezentácia a hlasovanie naraz. Poprosím prezentáciu a hlasovanie o tomto návrhu.
(V reakcii na hlas z pléna:) 
Je opakované, lebo bola námietka.
(Hlasovanie číslo 15.) 
Ďakujem veľmi pekne. 
Za bolo desať poslancov, proti bolo dvadsaťtri, zdržalo sa šesť. (Prítomných tridsaťdeväť.)
Konštatujem, že tento návrh neprešiel. 
Poprosím návrhovú komisiu o ďalší návrh.

Predseda návrhovej komisie RNDr. Peter Mach, poslanec Zastupiteľstva BSK:
Ako druhý je predložený návrh poslanca Petra Šramka, ktorý znie tak, aby sa navrhnuté uznesenie upravilo v tomto zmysle: 
Zastupiteľstvo BSK schvaľuje dohodu o mimosúdnom vysporiadaní a urovnaní podľa § 585 a násl. Občianskeho zákonníka medzi BSK a Slovak Lines, akciovou spoločnosťou. 

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem veľmi pekne. 
Vážené poslankyne, vážení poslanci, prosím, prezentujte sa hlasujte.
(Hlasovanie číslo 16.) 
Ďakujem pekne. 
Za bolo dvadsaťštyri poslancov, proti boli traja, zdržali sa dvanásti. (Prítomných tridsaťdeväť.)
Čiže tento návrh bol schválený.
Poprosím ďalej. 

Predseda návrhovej komisie RNDr. Peter Mach, poslanec Zastupiteľstva BSK:
Máme už len tretí návrh od poslankyne pani Zemanovej, ktorá navrhovala iné znenie, aby sa schvaľoval návrh, ale tým, že sme schválili predchádzajúce uznesenie, toto už nemá zmysel schvaľovať.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Takže schválili sme všetky uznesenia k tomuto bodu.
Prechádzame k ďalšiemu bodu.
Bod číslo 7 – Návrh na menovanie riaditeľky Domova sociálnych služieb a zariadenia pre seniorov Rača.
Vážené poslankyne, vážení poslanci,
máte pred sebou návrh na menovanie riaditeľky Domova sociálnych služieb a zariadenia pre seniorov Rača.
Vážená pani podpredsedníčka Németh, nech sa páči, máte slovo.

PhDr. Gabriella Németh, poslankyňa Zastupiteľstva BSK a podpredsedníčka BSK:  
Ďakujem pekne, pán predseda.
Vážené poslankyne, vážení poslanci,
dovoľte mi, aby som vám predložila návrh na menovanie riaditeľky Domova sociálnych služieb a zariadenia pre seniorov v Rači. Na toto miesto bolo riadne vyhlásené výberové konanie, do ktorého sa prihlásili štyria uchádzači, z ktorých Dr. Mária Kondelová dosiahla najlepšie hodnotenie. 
V zmysle § 11 od. 2 písm. h) zákona č. 302 o samosprávnych krajoch Zastupiteľstvo Bratislavského samosprávneho kraja na návrh predsedu menuje a odvoláva riaditeľov sociálnych zariadení a zariadení v zriaďovateľskej pôsobnosti BSK. Z toho dôvodu mi dovoľte, aby som vám tento materiál predložila na schválenie. 
Na doplnenie ešte toľko, že materiál bol prerokovaný v jednotlivých komisiách a komisie odporučili prijať tento materiál. 
Ďakujem pekne.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem veľmi pekne. 
Otváram k tomuto materiálu rozpravu. Nech sa páči. 
Pardon, pán poslanec... Pardon, pani poslankyňa Flašíková-Beňová? Prehodilo sa? (V reakcii na hlas p. poslankyne Flašíkove-Beňovej, že prvý sa prihlásil p. poslanec Frimmel.) Ospravedlňujem sa. Ja som tiež čítal pána poslanca Frimmela. Takže poprosím, zapnite pána poslanca Frimmela.

Ing. Richard Frimmel, poslanec Zastupiteľstva BSK: 
Ďakujem za slovo, pán predseda.
Poslankyne, poslanci,
predniesla nám to síce pani podpredsedníčka Németh, ale to je výlučné právo predsedu, ten materiál musí predložiť predseda. 
Takisto v zastupiteľstvách, ktoré sú na menovanie riaditeľov organizácií, je príslušný len primátor alebo starosta, pokiaľ je to v pôsobnosti samosprávnych orgánov. Čiže materiál by mal byť predložený predsedom, to je v súlade so zákonom. To je možno technická vec, keď si to osvojí pán predseda, že berie, že ho predkladá, v poriadku. Ale vy nemôžete za predsedu predkladať materiál, pretože on je tu osobne prítomný. To je jedna vec.
Druhá vec: To sme si už vyjasnili, že nie je inžinierka pani Kondelová, ako som sa tam dočítal, že je aj doktorka aj inžinierka. 
A po tretie, veľmi ma potešilo, že má bydlisko Bratislava, síce bližšie neurčené, lebo vidím, že posledných dvadsať rokov strávila v Dolnom Kubíne alebo v Novoti, takže to je fajn, že nebude musieť takú vzdialenosť absolvovať sem.
No a my sme už minule hovorili o tom, že celý ten postup, ktorý tam bol, pretože ja tú predchádzajúcu riaditeľku poznám osemnásť rokov, je dokonca u mňa členka rady, ja som si tam bol to zariadenie niekoľkokrát pozrieť. Myslím, že to bolo tak udržiavané, že je to vzorové zariadenie. Neviem, že či ešte niekde v Bratislavskom kraji takéto zariadenie nájdeme, ako je v Rači. 
Takže ja nebudem súhlasiť s týmto materiálom.
Ďakujem pekne.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem veľmi pekne. 
Poprosím, ďalší sa prihlásil do diskusie pán poslanec Zvonár.

Doc. MUDr. Ján Zvonár, CSc., poslanec Zastupiteľstva BSK:
Pani Beňová bola predo mnou. 

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ja sa veľmi ospravedlňujem, tak povedzte, ako to chcete, ja to tam nadiktujem, a máte, lebo už...
Pán poslanec Zvonár.

Doc. MUDr. Ján Zvonár, CSc., poslanec Zastupiteľstva BSK:
Ďakujem.
Ja toto zariadenie poznám veľmi dobre, je v Rači a skutočne môžem potvrdiť tie slová, ktoré povedal pán starosta Frimmel, že je to jedno vzorové zariadenie, ktoré je pýchou nielen Rače, ale aj celej Bratislavy.
Ja som s potešením bral to, že keď bolo vypísané výberové konanie, že pani zástupkyňa riaditeľky, ktorá tam robí 15 rokov, sa prihlásila do tohto výberového konania, a aj ho, samozrejme, musela vyhrať a aj ho vyhrala. Dostala o tom papier, robí zastupujúcu riaditeľku. Bez toho, aby jej dakto oznámil, že ten jej papier, ktorý dostala, že vyhrala výberovú komisiu, bolo vypísané výberové konanie druhé, iné, bez toho, aby jej dakto oznámil, že už nebude riaditeľkou, ideme vymenovať novú riaditeľku. Novú riaditeľku, ktorá toto zariadenie nepozná, ktorá nevie..., za riaditeľku, ktorá toto zariadenie viedla, myslím si, absolútne perfektne. A myslím si, že aj na škodu tých klientov, ktorí v tomto zariadení bývajú, aj na škodu kvality celého domova sociálnych služieb.
Ja nemôžem nespomenúť aj to, že keď bolo vypísané výberové konanie, tak tam bolo dané vzdelanie, podmienkou bolo vysokoškolské vzdelanie pedagogického smeru, napriek tomu, že si myslím, že by bolo na túto prácu vhodnejšie vzdelanie sociálnej práce, ale určite takéto zariadenie môže viesť aj právnik, ekonóm, a určite dobre. Takže beriem to ako diskriminačné podmienky, ktoré zabránili, aby sa terajšia zastupujúca riaditeľka mohla zúčastniť nového vypísaného výberového konania. 
Vzhľadom na to, že je členkou SMER-u, že je dokonca teraz na kandidátke do Národnej rady, môžem celé toto charakterizovať iba ako politicky podmienené diskriminujúce výberové konanie, ktoré prebehlo, a výmenu, ktorá určite neprinesie nič pozitívne.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem veľmi pekne. 
Nech sa páči, ďalšia prihlásená je pani Flašíková-Beňová.

PhDr. Monika Flašíková-Beňová, poslankyňa Zastupiteľstva BSK:
Ďakujem veľmi pekne. 
Vážené kolegyne a kolegovia, vážený pán predseda, pani podpredsedníčka,
ja zopakujem len to, čo som hovorila aj na zasadnutí predsedov poslaneckých klubov. Jednak je pravdou to, čo spomínal pán poslanec Zvonár, že výberové konanie na toto zariadenie prebehlo, prebehlo v minulom kalendárnom roku a skutočne bola poverená bývalá zástupkyňa. Bola poverená z toho dôvodu, že o menovaní na návrh predsedu rozhoduje zastupiteľstvo, a zastupiteľstvo už po uskutočnení tohto výberového konania nebolo realizované. Následne došlo k výmene vedenia Úradu BSK a došlo z nie vysvetlených dôvodov k novému výberovému konaniu, kde boli kritériá nastavené tak, že pani riaditeľka, ktorá prešla výberovým konaním a má vysokoškolské vzdelanie, sa už do nového výberového konania nemohla zapojiť, pretože vysokoškolské vzdelanie bolo špecifikované na vysokoškolské vzdelanie pedagogického smeru.
Osobne sa domnievam, že nie je dobré, ak v zariadeniach v našej zriaďovateľskej pôsobnosti, teda Úradu BSK, sa stanovujú výberové kritériá vo vzťahu k dosiahnutému stupňu vzdelania spôsobom, že školy nám môžu riadiť len ľudia s pedagogickým vzdelaním, sociálne zariadenia len ľudia s pedagogickým vzdelaním a neviem ako chcete takto postupovať ďalej.
Veľmi ma mrzí aj odpoveď vás, pán predseda, počas zasadnutia predsedov poslaneckých klubov, že vy ste nové vedenie a vy si budete určovať pravidlá. Ja to, samozrejme, nemôžem ovplyvniť, je to vaše rozhodnutie, ale počas predchádzajúcich štyroch rokov sme tu nikdy takéto stranícke selekcie nerobili. Tí kolegovia, ktorí ste tu boli, a boli ste tu v tom čase takisto za koaličné poslanecké kluby, veľmi dobre viete, že keď zastupiteľstvo rokovalo na návrh predsedu o menovaní riaditeľa alebo riaditeľky zariadení v našej zriaďovateľskej pôsobnosti, nikdy sme tu nelustrovali, nikto, že akú politickú príslušnosť alebo aké sympatie má predmetný výherca alebo výherkyňa výberového konania. Toto je nóvum, ktoré ste do toho vniesli vy a ktoré podľa mňa nie je v poriadku. 
Preto chcem tiež oznámiť dve veci: Náš poslanecký klub, bez ohľadu na to, kto je výherkyňou nového výberového konania, bude hlasovať proti, pretože si myslíme, že to nebolo objektívne a oprávnené, pretože tu existovalo výberové konanie, ktoré bolo platné a kde bola aj menovaná riaditeľka. A po druhé, chcela by som sa opýtať vás, pani podpredsedníčka, a aj vás, pán predseda, či mienite aj ďalšie výberové konania v zariadeniach v našej zriaďovateľskej pôsobnosti robiť podobným spôsobom, ako ste robili toto.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ja na to zareagujem hneď teraz.
Ja chcem upozorniť na jednu vec: Je to tu pred zrakmi nás všetkých a každý si môže urobiť obraz o tom, kto tu vnáša politický kľúč. Jediný, kto tu rozpráva o straníckej príslušnosti, boli páni sociálni demokrati. Takto to býva vždy. To znamená, že v tejto situácii hovoríte vy ako sociálni demokrati, že je to váš privilegovaný člen, a my vlastne nemáme..., alebo máme mu zariadiť nejaký špeciálny režim? Veď normálne bolo výberové konanie, mohla sa ďalší krát prihlásiť táto vaša skvelá pani, mohol ju pán Bajan normálne..., zvolať zastupiteľstvo, ktoré bolo pôvodne naplánované, mohli ste urobiť mnoho vecí. Skutočne človeku zostáva rozum stáť, akí veľmi chytrí ste vtedy, keď od moci odídete ako sociálni demokrati. Prečo ste to neurobili? Prečo ste to neurobili? Prečo tu vyťahujete stranícky kľúč? Mňa nezaujíma, že je to váš kandidát do Národnej rady. To nebude mať žiadnu protekciu, však azda je to jasné, nie? Prečo by mal mať protekciu? Len preto, že je to kandidát do Národnej rady? (V reakcii na hlas z pléna:) No nie že nepochopili, vy ste povedali, že stranícky kľúč sme vytiahli, ja som povedal..., nie, jediný, kto hovorí o straníckom kľúči, ste vy. A tým jednoducho nežiadajte takúto protekciu. Nie, nemá..., normálne výberové konanie prešlo zasa, toto župné zastupiteľstvo rozhodne. Ja si myslím, že naozaj takto verejne..., no zdá sa mi to veľmi, veľmi odvážne. 
Poprosím, s faktickou poznámkou pán Šramko.

Ing. Peter Šramko, poslanec Zastupiteľstva BSK:  
Ďakujem pekne.
Pán predseda, prosím vás, rád by som počul vašu odpoveď. Bolo tu pomenované, pani Beňová povedala, že predchádzajúca kandidátka bola riaditeľkou už menovaná. Povedzte to... (V reakcii na hlas z pléna:) No..., takže..., ak povedala poverená, ospravedlňujem sa.
Ďakujem.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem pekne.
S faktickou poznámkou pani poslankyňa Flašíková-Beňová.

PhDr. Monika Flašíková-Beňová, poslankyňa Zastupiteľstva BSK:
Pán predseda, ja rozhodne nechcem, aby sme tu viedli nejaké stranícke súboje, ja som spomenula celom iné kontexty, prečo nesúhlasím s tým, aby bolo robené nové výberové konanie na riaditeľa zariadenia v našej zriaďovateľskej pôsobnosti, keď jedno bolo platné a bola tam poverená riaditeľka. A ja som ju vôbec neobhajovala z pohľadu jej straníckej príslušnosti, ja som len spomenula, že podľa našich informácií, keďže poverená pani riaditeľka dlhodobo pôsobila v tomto zariadení a mala dobré výsledky, že jedným z kritérií, prečo bolo vypísané nové výberové konanie, prečo ste stanovili podmienky tak, že sa nemohla prihlásiť, pretože tie podmienky stanovovala výberová komisia a stanovila ich tak, že nespĺňala to odborné zameranie vysokoškolského vzdelania, ktoré ste nastavili do tých podmienok, že podľa našich informácií vám prekážalo najmä to, že to je členka našej strany. Ja som do toho žiaden iný stranícky kľúč nevniesla a ani som tu teraz neprednášala niečo, že za niekoho lobujem ako za člena našej strany. Pani riaditeľka, ktorá bola poverená, bola poverená na základe výberového konania, víťazstva vo výberovom konaní, a tá pani riaditeľka alebo tá poverená pani riaditeľka (aby som teda neuviedla do omylu pána kolegu Šramka) tam dlhodobo pôsobila. To nebolo jej prvé miesto, alebo tam neprišla ako nová na základe toho výberového konania. 
 
Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem pekne.
Poprosím, s faktickou poznámkou pán poslanec Ftáčnik.

Doc. RNDr. Milan Ftáčnik, CSc.,  poslanec Zastupiteľstva BSK:
Pán predseda, ja to zredukujem len na jednu otázku: Môže niekto vysvetliť, prečo v tom opakovanom výberovom konaní bolo kritérium pedagogické vzdelanie, keď sme hľadali riaditeľku na sociálne zariadenie? Aby sme to dostali do vecnej roviny. 

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem veľmi pekne. 
Pán poslanec Zvonár.

Doc. MUDr. Ján Zvonár, CSc., poslanec Zastupiteľstva BSK:
Vôbec nejde o stranícku protekciu, tuná ide iba o stranícku spravodlivosť, a nie o to, aby bol dakto diskriminovaný za to, že je členom inej strany.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem veľmi pekne. 
Nech sa páči, paní podpredsedníčka Németh.

PhDr. Gabriella Németh, poslankyňa Zastupiteľstva BSK a podpredsedníčka BSK:  
Ďakujem veľmi pekne za slovo, pán predseda.
Ja by som veľmi rada zareagovala na tieto príspevky, ktoré tu odzneli. Tak poďme pekne do radu.
Čo sa týka príspevku pána Frimmela ohľadom čistoty a ohľadom toho, ako fantasticky sú tam zabezpečení naši klienti, chcem podotknúť, že toto zariadenie je jedno z našich najväčších zariadení, ktoré momentálne má okolo 220 – 230 klientov. V roku 2009 Rada pre poradenstvo v sociálnej práci uskutočnila supervíziu v tomto zariadení, v ktorom už v tom čase bola riaditeľkou pani Ing. Gabriela Vojtechová. Mám tu pred sebou záznam z tejto supervízie. Ja by som vám z toho veľmi rada len kratučký text prečítala. Hovorí sa tu v časti ohľadom poskytovania sociálnych služieb, individuálneho prístupu ku klientovi a metódy a profesionalita. Takže: „Sociálni pracovníci, ktorí sú tam zamestnaní, vyjadrili potrebu pracovať so seniormi individuálne. Počas pracovného času ale, žiaľ, sa venujú administratívnym veciam, a nie priamej práci s klientom. Individuálne rozvojové plány v zariadení sú len v niektorých prípadoch a preferuje sa skupinová práca s obyvateľmi.“ Tu by som chcela podotknúť, že toto zariadenie sa skladá z dvoch častí, kde v jednej časti sú viac postihnutí alebo znevýhodnení klienti a v druhej časti sú seniori, ktorí sú ešte mobilní a môžu sa postarať o svoje sociálne kontakty, proste môžu chodiť aj von. Ale práve v tej časti, kde sú tí klienti odkázaní na sociálnu službu, tak s nimi sa nedá pracovať skupinovou formou, nakoľko sú to už také stavy, že skupinová forma sociálnej práce je pre nich absolútne nevýhodná. Ďalej sa v tejto správe píše, že „obyvatelia pôvodnej penziónovej časti si môžu svoj deň zariadiť podľa vlastných predstáv, ale v prípade, že obyvateľ je menej samostatný a nebýva v pôvodnej penziónovej časti, sú jeho potreby naplnené v sporadických skupinových aktivitách“. To je to, o čom som hovorila. A posledná veta: „V časti domova sociálnych služieb sú metódy práce s prijímateľom sociálnych služieb na veľmi nízkej úrovni v porovnaní s ostatnými časťami zariadenia.“ To znamená, že jednoznačne tí klienti majú tam postarané o to, aby mali svoje fyziologické potreby naplnené a splnené, ale čo sa týka kvality života tých klientov alebo rozvíjania sociálnych kontaktov alebo iného využitia svojho voľného času, je to pre nich absolútne nevýhodné. 
Čo sa týka toho výberového konania pôvodného, o čom ste hovorili, držím tu v ruke list s dátumom 24. 11. 2009, ktorým Bratislavský samosprávny kraj oznamuje výsledky výberového konania pani Ing. Gabriele Vojtechovej. Od 24. 11. 2009 do 23. 12. 2009, kedy nastúpilo nové vedenie bratislavskej župy, myslím, že ste mali dostatočný časový priestor na to, aby ste p. Vojtechovú vymenovali do tej funkcie. Pokiaľ sa tak nestalo, domnievam sa, že boli na to nejaké dôvody, pre ktoré ste tak neurobili.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem pekne.
Poprosím, pán poslanec Pekár.

Ing. Dušan Pekár, poslanec Zastupiteľstva BSK:  
Ďakujem za slovo, pán predseda.
Aby sme do budúcnosti predchádzali takýmto diskusiám a sporom, z môjho pohľadu by bolo dobré, keby poslanecké kluby, a všetky poslanecké kluby, vedeli, že sa koná nejaké výberové konanie, zástupcovia všetkých poslaneckých klubov aby boli prizývaní do výberovej komisie a aby zástupcovia všetkých poslaneckých klubov mohli aj tvoriť kritériá kandidátov na tieto funkcie, ktoré sa teraz robia. To, čo tu vzniklo, je aj z neinformovanosti. A na margo spravodlivosti by som povedal, že neexistuje stranícka spravodlivosť. Keď sa hovorí o stranách, tak to je demokracia. Ale spravodlivosť buď je, alebo nie je. A to si môže každý vyložiť, čo je teraz spravodlivé, alebo nie je.
Ďakujem.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem veľmi pekne. 
S faktickou poznámkou pani poslankyňa Flašíková-Beňová.

PhDr. Monika Flašíková-Beňová, poslankyňa Zastupiteľstva BSK:
Ďakujem veľmi pekne, pán predseda. 
Pani podpredsedníčka, ako ste sama správne uviedli, tak výsledky toho predchádzajúceho výberového konania, kedy bola pani riaditeľka poverená, boli 24. 11., myslím, tak ste to teraz uviedli, to, že medzi 24. 11. a 23. 12. nebolo zvolané žiadne zastupiteľstvo, nebol môj problém, pretože som ho zvolať nemohla. Takže celkom zbytočne ste teraz uviedli takúto informáciu. Ja som zdôraznila vo svojom prvom vystúpení, že pani riaditeľka bola poverená ako víťazka výberového konania a bola poverená, a nie menovaná, preto, lebo s návrhom na menovanie musí prísť do zastupiteľstva predseda Úradu(?) BSK. 

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem veľmi pekne. 
Pani podpredsedníčka Németh, nech sa páči.

PhDr. Gabriella Németh, poslankyňa Zastupiteľstva BSK a podpredsedníčka BSK:  
Rada by som reagovala ešte na to, čo sa týka tej podmienky vzdelania, keďže predtým(?) som na to zabudla. Pedagogické vzdelanie neznamená, že na post riaditeľa domova sociálnych služieb hľadáme učiteľku. Totiž pedagogická fakulta, či už zoberieme len Univerzitu Komenského, má viac odborov. Jeden z týchto odborov je aj sociálna práca, v rámci ktorej sa vyučuje napríklad sociálny manažment, vyučuje sa špeciálna pedagogika, liečebná pedagogika a podobne, čiže to všetko sú služby, ktoré môžu zvýšiť kvalitu života našich klientov, pokiaľ ten riaditeľ vie, že niečo také existuje. Pokiaľ by tam bol nejaký technický smer alebo iný smer, nie som si istá, že tie oprávnené požiadavky tých klientov by sa naplnili.
Ďakujem.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem veľmi pekne.
Pán poslanec Zvonár, nech sa páči.

Doc. MUDr. Ján Zvonár, CSc., poslanec Zastupiteľstva BSK:
Ja budem veľmi sledovať, keď je takto vychválené pedagogické vzdelanie ako jedno jediné vhodné pre riaditeľa domova sociálnych služieb, keď sa budú vymieňať ostatní riaditelia, menovať ostatní riaditelia, či v rámci výberového konania bude jedno jediné vzdelanie – pedagogická fakulta.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem veľmi pekne. 
Pán poslanec Šramko.

Ing. Peter Šramko, poslanec Zastupiteľstva BSK:  
Ďakujem pekne.
Len zareagujem na pani Flašíkovú-Beňovú. Keď nebolo uskutočnené zastupiteľstvo, prišli sme traja zástupcovia poslaneckých klubov za pánom Bajanom, bola tu akurát tlačová beseda, takže bol tu a išli sme k nemu, prečo sa neuskutočnilo, povedal – nestihol, ale do 14. decembra určite bude. Keby to bol stihol, tak tento termín by bol akurát vhodný. Takže bolo čo schvaľovať, bolo o čom rokovať, škoda, že nebolo. Dávam čestné vyhlásenie, že nám povedal, že do 14. decembra bude.
Ďakujem.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem veľmi pekne. 
Pán poslanec Pekár.

Ing. Dušan Pekár, poslanec Zastupiteľstva BSK:  
Ďakujem za slovo, pán predseda.
Ešte jednu vec na to vzdelanie a riaditeľovanie. Tiež si nemyslím, že my by sme mali rozhodovať o tom, kto bude dobrý riaditeľ, alebo kto nebude dobrý riaditeľ, a diskriminujeme potom iné vysoké školy, ktoré nemajú v názve vysoká škola pedagogická. Vysoká škola svätej Alžbety tiež vychováva, myslím si, ľudí, ktorí by boli schopní robiť takúto funkciu. A jedna taká otázka: ak my viete niekto z vás povedať zloženie členov výberovej komisie a prihlásených ľudí, ktorí sa prihlásili na takúto funkciu, tiež by ma to zaujímalo a do budúcna materiál by mohol obsahovať aj takéto informácie.
Ďakujem.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem veľmi pekne. 
Pán poslanec Frimmel. 

Ing. Richard Frimmel, poslanec Zastupiteľstva BSK: 
Ďakujem za slovo, pán predseda.
Pani podpredsedníčka, tie vaše argumenty boli veľmi nepresvedčivé. Vy prečítate zopár odsekov z nejakej správy, ktorú niekto robil, kde Fero povedal niečo, Mišo povedal niečo. To je ako veľmi nepresvedčivé. Ja to zariadenie poznám pätnásť rokov. Vy neviem, ako dlho ho poznáte, keď si dovolíte teda so mnou o tom diskutovať, ako to zariadenie vyzerá, ako to v ňom vyzerá, ja to viem. A myslím, že aj starosta z Rače pán Zvonár to vie celkom presne. Takže nebolo by ani veľmi korektné, keby ste ma presvedčovali o tom, ako to v tom zariadení funguje. Keď niekto povie niečo, čo sa mu nepáči, zo zamestnancov, ktorí možno v každom zariadení majú nejaké iné názory, takže to by som ako veľmi nebral. A ten záver, ktorý tu je napísaný, viete, že „odborné vedomosti pani Márie Kondelovej preukázané na osobnom pohovore pred výberovou komisiou dávajú predpoklad...“, atď.  No viete, to sú také veci, o ktorých ani diskutovať by sme nemali, lebo všetky tieto záležitosti sa ukážu potom, samozrejme, pri výkone tej funkcie. Tu ide o predpoklady. Ten predpoklad je taký alebo onaký, ja si myslím, že mohlo sa počkať, ja si myslím, že by bolo bývalo korektné, pán predseda, to aj smerom k vám hovorím, že by bolo bývalo možno korektné ponechať nejakú dobu, možno pol roka, ako to zariadenie bude spravované, či bude s tým aj nové vedenie samosprávneho kraja spokojné, alebo nebude spokojné, a k tomuto kroku sa pokojne mohlo prikročiť koncom tohto roka, pokiaľ by to tak nebolo. 
Takže to ja vám hovorím len môj názor. Mrzí ma, keďže je taká dlhá diskusia, ja musím odísť, ale chcel som len vyjadriť to, že nesúhlasím s takýmto postupom.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem veľmi pekne. 
Pani poslankyňa Zemanová, nech sa páči.

RNDr. Anna Zemanová, poslankyňa Zastupiteľstva BSK:  
Ďakujem pekne za slovo. 
Ja by som chcela zareagovať na prvý príspevok pána poslanca Frimmela. Bola by som rada, pán predseda, keby ste si osvojili túto jeho pripomienku, lebo je to pravda, v zmysle zákona o samosprávnych krajoch predseda vymenúva a odvoláva. Čiže „na návrh predsedu zastupiteľstvo...“, aby náhodou nedošlo k procedurálnej chybe, keby ste si tento návrh pani podpredsedníčky osvojili. To je prvá vec. 
Druhá vec, k tým výberovým konaniam: prihováram sa k návrhu pána poslanca Pekára, kde naozaj by som prosila, keby všetky výberové konania boli zverejnené na internete a v dostatočnom predstihu, aby sa skutočne nielen poslanci, ale aj široká verejnosť, hocikto dozvedel a mal možnosť sa prihlásiť na tieto konania.
Čo sa týka toho zariadenia, ja osobne ho nepoznám, ani pani riaditeľku, len poznám jednu kauzu, ktorá sa týka tohto zariadenia, a týka sa podozrenia z manipulácie s volebnými výsledkami v okrsku, kde sa toto zariadenie nachádza.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem veľmi pekne. 
Ja si tento návrh osvojujem. 
Toto oznámenie o výberovom konaní bolo zverejnené na internete. Ja nemám s tým žiaden problém, aby sme oboznámili aj predsedov poslaneckých klubov, ja nemám s tým žiaden problém, že sa opýtame na ľudí do výberových komisií. Nemám s tým problém. Trochu mám problém s tým, že aby tie kritériá sa nerobili na základe odborného..., ale to si normálne vydiskutujme. Podľa mňa tie kritériá by nemali byť účelové, mali by to byť kritériá, ktoré si dohodneme a aby to bolo zrozumiteľné. Do tohto sa každý mohol prihlásiť, áno, bolo to na internete. A čo sa týka tej manipulácie s volebnými lístkami, ja si myslím, že to proste samo osebe vypovedá. 
Ďakujem pekne.
Pani Németh, nech sa páči.

PhDr. Gabriella Németh, poslankyňa Zastupiteľstva BSK a podpredsedníčka BSK:  
Ďakujem pekne.
Ja by som chcela zareagovať na kolegu Frimmela. Strašne ma mrzí, že som vás nepresvedčila, ale nečítala som tuná nejaké veci z nejakého papiera, ale bolo to stanovisko a výstup kontroly Rady pre poradenstvo v sociálnej práci. Čiže ja si myslím, že to je dostatočne vážny materiál.
Čo sa týka toho, čo ste sa ma pýtali, či viem vôbec, ako to zariadenie vyzerá, áno, viem, ako to vyzerá, bola som tam osobne. Prešla som tam dosť veľkú časť toho zariadenia, aj čo sa týka penziónovej časti, aj čo sa týka domova sociálnych služieb. 
Ešte raz chcem zdôrazniť to, čo ste povedali, čo sa týka čistoty zariadenia, áno, to vám musím dať za pravdu, ale že klienti si musia pýtať po každé kľúčik, keď si chcú ísť zahrať nejaký biliard alebo, nedajbože, keď chcú sa ísť pomodliť do kaplnky, tak ja si myslím, že takto by domov sociálnych služieb nemal vyzerať.
Ďakujem.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem veľmi pekne. 
Nech sa páči, pán poslanec Drozd. 

Ing. Slavomír Drozd, poslanec Zastupiteľstva BSK:
Ďakujem pekne, pán predseda.
Vážení kolegovia,
my sa tu motáme stále dokolečka. Ja som sa prihlásil normálne, stále ma tu niekto predbieha. 
Výberové konanie je v poriadku, ale ja beriem výberové konanie ako takú predohru. Ale, pán predseda, prosím vás, môžete sa na mňa pozrieť? Ďakujem. Ja to beriem tak, že my tu schvaľujeme tú riaditeľku, a ja nepotrebujem obhajobu pani Németh, ja tu potrebujem tú výherkyňu toho výberového konania. Prečo nevystúpi? Nech obháji svoju prvú pozíciu, nech pred nás predstúpi a nech nehovorí za ňu pani Németh. Čiže poprosím, dajte slovo pani výherkyni, nech nás presvedčí. My to tu schvaľujeme a my sme zastupiteľstvo a my ju tam budeme nominovať.
Ďakujem.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Pán poslanec, ale na to predsa sme mali tú výberovú komisiu. Čiže keď vy navrhujete pre budúcnosť, že chcete ako zastupiteľstvo robiť výberovú komisiu, tak to by som pochopil, hej?, ale takto, za takýchto okolností pani Németh robí veľmi korektnú prácu, to znamená, číta závery výberovej komisie. My môžeme prijať aj také uznesenie, že nezaujíma nás výberová komisia, že my tu budeme všetci, ale potom vás poprosím aj ako uznesenie to navrhnite.
Poprosím, pán poslanec Zvonár.

Doc. MUDr. Ján Zvonár, CSc., poslanec Zastupiteľstva BSK:
Hovorili ste, že my tu zanášame politiku. Že bolo nejaké podozrenie z falšovania volieb, to podozrenie určite bolo prešetrené a určite bolo ako neopodstatnené. A ešte sa chcem opýtať: čo s tým má spoločné riaditeľka? Hádam existujú nejaké volebné komisie, niečo, ktoré si organizujú voľby.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem veľmi pekne. 
Ja rozumiem tomu, že je snaha za každú cenu proste ako urobiť z toho politický problém, ale tak..., ako každý robíme, čo najlepšie vieme.
Takže, pán Baxa, nech sa páči.

Miroslav Baxa, poslanec Zastupiteľstva BSK: 
Ďakujem pekne.

Viete, ja už druhýkrát sa pýtam aj za pána kolegu Šramka: bolo to predošlé výberové konanie v rozpore so zákonom? Alebo prečo bolo zrušené? To výberové konanie. Chápem, že nebola menovaná, nebolo zastupiteľstvo, ale prečo bolo výberové konanie zrušené? Na to nám tu nikto neodpovedal. Stále hovoríme o tom, čo bolo predtým. Áno, treba povedať aj situáciu, čo hovorí pani Németh. Áno, som za. Ale otázka padla: prečo bolo zrušené výberové konanie? 
Ďakujem.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Poprosím vás, takto: ja vám to poviem veľmi presne, pán poslanec, a veľmi úprimne. My, keď sme sem prišli, tak sme našli, práve toto výberové konanie, resp. to menovanie nepodpísané, a neosvojili sme si ho, nevedeli sme nič o tom, akým spôsobom to fungovalo predtým, preto sme urobili tú najférovejšiu vec – urobili sme nové výberové konanie. Ja tomu nerozumiem..., akurát..., a dopoviem. To znamená, že proste naozaj zase po mne nemôže nikto chcieť, aby som tu podpisoval veci, ktoré ako predtým niekto vybral, to sú presne také rady ako v predošlých prípadoch, že čo všetko máme urobiť, ako máme poopravovať veci. Keď to bolo dobré, zrozumiteľné, pán Bajan to mal podpísať, malo to dať do zastupiteľstva. Neurobil to, čakalo to na nás. Sme féroví zoči-voči ľuďom, ktorí nás zvolili, urobili sme to normálne, poriadne. Ja v tom nevidím problém. A takisto sme féroví zoči-voči vám, že keď tam chceme ďalšie podmienky, tak nech sa páči, azda až na tú absurdnosť, že aby sme tu robili výberovú komisiu my všetci. To sa mi zdá ako príliš, ale tie ostatné...(?) (Pozn. zapisovateľky: Nerozumela som jedno slovo.) normálne, slobodne...(?) (Pozn. zapisovateľky: Nerozumela som jedno slovo.)
Nech sa páči, pani Hanulíková.

Ing. Iveta Hanulíková, poslankyňa Zastupiteľstva BSK: 
Ja by som sa chcela spýtať pani podpredsedníčky, že kto robil tú supervíziu, menovite, a ďalej tiež to, čo sa pýtal pán poslanec Pekár – zoznam tých, ktorí boli vo výberovej komisii. 

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem pekne.
Pán poslanec Baxa, faktická poznámka.

Miroslav Baxa, poslanec Zastupiteľstva BSK: 
Prepáčte, ešte raz. Ja som vám asi zle rozumel. To výberové konanie nebolo podpísané, alebo menovanie nebolo podpísané?
Ja sa pýtam na výberové konanie. Bolo zrušené. Z akého dôvodu?

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ale veď ja som to presne teraz popísal. Ja som to veľmi presne popísal. Našiel som niečo, čo proste nebolo naše, neosvojil som si to. Však čo je na tom nepochopiteľné? A takisto ani pán Bajan si to neosvojil, ja nerozumiem proste, o čo ide? (V reakcii na hlas z pléna:) Ale to ešte neznamená, že to zakladá nárok. Veď si to zoberte. Zoberte si to úplne jednoducho. Preto o tom rozhodujeme my tu, lebo proste niekto to musí predložiť. Ja keď niekoho predložím, tak, samozrejme, v tomto prelome som urobil to rozhodnutie, že bude ďalšie výberové konanie. Veď to je úplne normálne. Veď nemôžeme sa tváriť, že proste nejaké výberové konanie automaticky zakladá nárok, to je zasa presný opak toho, čo tu pán kolega Drozd hovorí. Urobili sme výberové konanie, doniesli sme ho sem, hlasovaním rozhodneme. Nič viac, nič menej.
Pán poslanec Drozd, nech sa páči.

Ing. Slavomír Drozd, poslanec Zastupiteľstva BSK:
Ďakujem pekne, pán predseda.
Presne ste to povedali. O to mi ide. Výberové konanie je jedna vec, a vy ako predseda na základe výberového konania predkladáte kandidáta nám, zastupiteľstvu. Tu by mala byť pani výherkyňa a presvedčiť nás – Zastupiteľstvo Bratislavského samosprávneho kraja, že je ten ideálny kandidát. Keď prídete k nám na ružinovské zastupiteľstvo, keď prídete na magistrátne zastupiteľstvo, vždy kandidát na funkciu riaditeľa určitej spoločnosti je prezentovaný na zastupiteľstve. On musí presvedčiť zastupiteľstvo, nie výberovú komisiu. To je prvý krok.
Ďakujem pekne.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem veľmi pekne. 
Ešte pre spresnenie: dostávam tu presne správu, že dokonca ani výberové konanie nebolo predošlým županom podpísané, hej?. Ako zápisnicu..., ako..., naozaj je to také ako pikantné, ja naozaj nechápem, prečo toto právo upierať tomuto zastupiteľstvu, aby sme tu výberovým konaním a na základe výberového konania niekoho schválili.
Ale, nech sa páči, pán poslanec Zvonár.

Doc. MUDr. Ján Zvonár, CSc., poslanec Zastupiteľstva BSK:
Ja by som sa chcel vrátiť: tu nikto neupiera zastupiteľstvu právo, tuná ide o to, ako prebiehalo výberové konanie a či bolo umožnené alebo nebolo umožnené terajšej zastupujúcej riaditeľke zúčastniť sa tohto výberového konania, keď tam robila 15 rokov. Ak 15 rokov bola s jej prácou spokojnosť, tak si myslím, že asi je to dostatočné na to, aby sa zúčastniť výberového konania mohla. 
A chcem sa vrátiť iba k tej výberovej komisii, o ktorej sa tuná bavíme. V predchádzajúcej výberovej komisii bola aj napríklad pani poslankyňa Čarnogurská, ktorá určite nepatrila k zástankyniam politickej strany SMER. Bol tam prítomný aj zástupca zamestnávateľa, ktorý nejakým spôsobom do toho mohol zasiahnuť. Tuná jednoducho netušíme, ako bola urobená výberová komisia, ako sa určili kritériá a ako sa vybrala tá kandidátka, ktorá tu dnes nie je, ktorá dvadsať rokov pôsobila mimo Bratislavy, o ktorej ja mám vážne pochybnosti, že to zariadenie ani nepozná, ani nevie, kde je Rača, ale je to nakoniec vždy v právomoci zastupiteľstva, aby rozhodlo.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem pekne.
Pani poslankyňa Németh, nech sa páči. 

PhDr. Gabriella Németh, poslankyňa Zastupiteľstva BSK a podpredsedníčka BSK:  
Ja by som chcela zareagovať na pána Zvonára. 
Spokojnosť podľa mňa je relatívna. Len vy možno ste boli spokojní s pani riaditeľkou, ale odborníci, ktorí robili supervíziu, jasne napísali, že jej práca teda nebola na takej úrovni, na žiaducej úrovni. Odpovedala by som p. Pekárovi, kto robil tú supervíziu. Tak bola to Rada pre poradenstvo v sociálnej práci a konkrétne: pán Dr. Slavomír Krupa, PhD., pani Mgr. Katarína Zjavková a pán Mgr. Miroslav Cangár.
(V reakcii na hlas z pléna:) Nie, prepáčte. A výberová komisia pracovala v zložení: Dr. Plšeková, pani Mgr. Šopová, pani Mgr. Šiková, pán Ing. Rovenský a pani Ing. Poliačiková.
Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem veľmi pekne. 
S faktickou poznámkou pán poslanec Trstenský, nech sa páči.

PaedDr. Milan Trstenský, poslanec Zastupiteľstva BSK:  
Dávam návrh na ukončenie diskusie.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Čiže o tomto návrhu treba hlasovať ihneď. Takže poprosím...
(V reakcii na hlas z pléna:) 
Ale dám ako hlasovať a potom proste dám slovo prihláseným. Takže tak.
Čiže, nech sa páči, poprosím vás, prezentujte sa a hlasujte o návrhu na ukončenie diskusie. 
(Hlasovanie číslo 17.) 
Ďakujem veľmi pekne. Za bolo dvadsaťdva poslancov, proti bolo jedenásť, zdržali sa traja, nehlasoval jeden. (Prítomných tridsaťsedem.)
Čiže tento návrh prešiel.
A dáme ešte slovo tým, ktorí boli prihlásení. Takže pani Plšeková, nech sa páči.

MUDr. Iveta Plšeková, poslankyňa Zastupiteľstva BSK:  
Ďakujem.
Ako predseda komisie sociálno-zdravotnej som bola prizvaná do výberovej komisie, ostatní členovia boli tí, ako oznámila pani podpredsedníčka Németh. Z uchádzačov, ktorí sa zúčastnili tohto výberového konania, všetci členovia komisie označili výherkyňu ako..., získala u každého z nás v komisii najviac bodov. Boli tam ľudia, ktorí spĺňali teda podmienku vzdelania, ktoré bolo vypísané, pedagogický smer, sociálna práca, a myslím si, že je správne, aby riaditeľom takto veľkého zariadenia bol človek nie ekonomického, ani právnického vzdelania, ale práve takéhoto zamerania, nakoľko toto aj v supervízorskej správe bolo označené ako slabina tohto zariadenia. Pretože nie je dôležité mať len ekonomicky dobre podložené to zariadenie, zabezpečené ekonomicky, na to môžete mať námestníka pre ekonomiku, ale musíte s tými klientmi vedieť aj pracovať, pretože nie je dôležité, aby klient bol len hmotne zabezpečený, ale aby nečakal na smrť pozeraním do stropu, aby sa s ním vykonávala duševná práca, aby sa obnovovali tie jeho činnosti, ktoré mu vedia ešte spríjemniť posledné roky života. 
Myslím si, že kandidátka, ktorú sme vybrali ako výberová komisia, má všetky predpoklady pre to, aby mohla zastávať tento post riaditeľky. Čas, samozrejme, ukáže, či naša voľba bola správna, ale, myslím si, že neexistuje nikdy nejaké objektívne kritérium hodnotenia, že viete stopercentne dopredu povedať, že len tento a nikto iný bude najlepší kandidát. Myslím si, že z tých uchádzačov, ktorí tam boli, mala táto uchádzačka najviac predpokladov, a to, čo zdôrazňovala v pohovore, na rozdiel od všetkých ostatných uchádzačov, bola práve tá práca s klientom, nie ekonomické kritériá, nie nejaké iné, ale práca s klientmi, ktorú robila ako riaditeľka iného zariadenia osemnásť rokov. 

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem veľmi pekne. 
S faktickou poznámkou pán poslanec Drozd, nech sa páči. 

Ing. Slavomír Drozd, poslanec Zastupiteľstva BSK:
Ďakujem pekne.
Poslednýkrát. Mne je jedno, ja som nepoznal ani predchádzajúcu riaditeľku, ani terajšiu, mne je jedno, či presvedčila pani Németh, pani Plšekovú. Fajn, ale ja chcem, aby presvedčila nás, tu zastupiteľstvo, lebo na váš návrh my ju schvaľujeme. Ja tu nepotrebujem obhajcov pani výherkyne. Ja potrebujem tú pani, aby som ju fyzicky videl, a aby nás presvedčila v zastupiteľstve. Čiže mne je trápne dávať nejaké nové uznesenia, aby sme povedzme každého výhercu výberového konania tuná prezentovali. Ja myslím, že to je automatické, tento človek tu mal byť a nás presvedčiť, že je vhodný kandidát, nie výberovú komisiu, nás zastupiteľstvo musí presvedčiť, že je vhodný kandidát na to, aby túto funkciu spĺňal.
Ďakujem pekne.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem pekne.
Pán poslanec Stano.

MUDr. František Stano, poslanec Zastupiteľstva BSK: 
Ja som chcel dať návrh na ukončenie diskusie, ale popritom upozorniť na to, že do budúceho zasadnutia si prečítajme rokovací poriadok; neustále porušujeme niekoľko článkov tým, ako diskutujeme.
Ďakujem.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem veľmi pekne za upozornenie.
Čiže v zmysle toho, čo som hovoril, osvojujem si tento návrh a poprosím návrhovú komisiu, aby navrhla uznesenie.

Predseda návrhovej komisie RNDr. Peter Mach, poslanec Zastupiteľstva BSK:
Návrh uznesenia je písomne predložený k materiálu, iné návrhy nemá návrhová komisia, a znie:
Zastupiteľstvo BSK po prerokovaní materiálu menuje do funkcie riaditeľky Domova sociálnych služieb a zariadenia pre seniorov Rača, Pri vinohradoch, p. Dr. Máriu Kondelovú s účinnosťou od 10. mája 2010.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem veľmi pekne. 
Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci,
poprosím vás, aby ste sa prezentovali a hlasovali, naraz.
(Hlasovanie číslo 18.) 
Ďakujem veľmi pekne. 
Za návrh bolo dvadsaťdva poslancov, proti bol jeden, zdržalo sa štrnásť. (Prítomných tridsaťsedem.)
Čiže konštatujem, že návrh prešiel.

Ďalší bod programu je Informácia o príprave návrhu rozpočtu Bratislavského samosprávneho kraja.
Na túto časť poprosím pána podpredsedu Nesrovnala, aby ju viedol. Nech sa páči.

Predsedajúci JUDr. Ivo Nesrovnal, poslanec Zastupiteľstva BSK a podpredseda BSK:  
Kolegyne, kolegovia, vážené poslankyne a poslanci,
máte pred sebou, panie poslankyne a páni poslanci, informáciu o príprave návrhu rozpočtu Bratislavského samosprávneho kraja na rok 2010.
Podotýkame, že materiál je iba informáciou, je iba informatívny, neobsahuje návrh uznesenia. 
Pán riaditeľ, nech sa páči, máte slovo.

Ing. Bystrík Žák, riaditeľ Úradu Bratislavského samosprávneho kraja:
Vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci,
v komisiách vám bol predložený materiál informatívna správa o príprave rozpočtu. Tento materiál vám bol pripravený a predložený preto, aby ste mali bližšie informácie o tom, v akom stave je príprava rozpočtu. Rozpočet na rok 2010, nakoľko teraz sme v provizóriu, a ako viete, nebolo zastupiteľstvo, resp. nebola ani vôľa ho nejakým spôsobom prijať, bude predložený na ďalšie zasadnutie zastupiteľstva. Je tak pripravovaný spolu so záverečným účtom za rok 2009 na zastupiteľstvo, ktoré bude 4. 6. Materiál sa ešte dokončuje, bude predložený do komisií tak, aby ste mohli o ňom rokovať, aby ste mali bližšie informácie k jednotlivým číslam a položkám.
Len krátko k tomu, že prečo nám to ani nie že dlhšie trvá: donedávna sme ešte stále nachádzali zmluvy, ktoré vlastne boli na výdavkovej stránke BSK, ako bola zmluva so SANEX-om, kde bola zo 7 mil. EUR rozšírená investičná výstavba na Grösslingovej  na 24 mil. EUR, resp. plaváreň v Petržalke, ktorá bola zazmluvnená 16. decembra, atď. My, resp. odbor ekonomiky, majetkové oddelenie, je v sústavných rokovaniach, aby sme čo najviac vedeli znížiť tieto zazmluvnené čiastky, resp. zrušiť zmluvy. Tento týždeň sa nám podarilo dohodnúť sa so spoločnosťou SANEX, kde je výrazné šetrenie, len tak v hrubých číslach zhruba 3,5 mil. EUR sa nám podarilo ušetriť z tých už uzatvorených dodatkov. 
Na druhej strane príjmová stránka rozpočtu sa výrazne zmenila, nakoľko aj výhľady zo strany štátneho rozpočtu v oblasti príjmov budú nižšie. A keď sme dávali prvé čísla dokopy, tak nám vyšiel rozdiel 40 miliónov EUR. 
Ďalšia vec je, robíme všetko pre to, aby sme identifikovali majetok, nehnuteľnosti, ktoré by sme mohli použiť na to, aby sme tento dlh vedeli... alebo aby rozpočet mohol byť vyrovnaný, aby sme aj nejaké príjmy mali z predaja nehnuteľného majetku.
Ďalšia vec je, preverujeme si všetky možnosti z hľadiska čerpania úverových rámcov, pokiaľ ide o zmluvu alebo o vzťah, ktorý máme s Európskou investičnou bankou (o dva body ďalej bude k tomu krátky materiál).
Nech sa páči, keď máte nejaké otázky...

Predsedajúci JUDr. Ivo Nesrovnal, poslanec Zastupiteľstva BSK a podpredseda BSK:  
Ďakujem p. riaditeľovi. 
Otváram k tomuto bodu rozpravu a pýtam sa, či má niekto pripomienky k informácii.
Pán Šramko, nech sa páči, máte slovo.

Ing. Peter Šramko, poslanec Zastupiteľstva BSK:  
Ďakujem.
Vážený pán podpredseda,
beriem túto informáciu ako najmožnejšie informácie o hodnotách, číslach a faktoch, ktoré sa doposiaľ dali získať, ale rád by som počul informáciu, kedy nám poslancom bude aspoň prvý kompletný materiál o rozpočte predložený, aby sme sa s ním už začali trochu zapodievať, lebo viem, že pri tej finančnej mizérii budeme musieť zabezpečovať mnohé veci a bude treba veľmi zvážiť, kde peniaze ozaj sa použijú. Takže rád by som mal dostatok času aj s kolegami, aby sme sa dohodli, takže aby to nebolo na poslednú chvíľu.
Ďakujem.

Ing. Bystrík Žák, riaditeľ Úradu Bratislavského samosprávneho kraja:
Bude to začiatkom mája, kde vlastne s touto informáciou budú predkladané aj niektoré zmeny alebo návrhy na zmenu VZN v oblasti školstva, bude predložený takisto materiál v oblasti nakladania s majetkom, ktorý potrebujeme prijať, a bude takisto predložený aj záverečný účet roku 2009. Áno, máte pravdu, je to dosť obsiahly materiál, ale vás poprosím trošku o strpenie, aby sme fakt vedeli dať všetky informácie tak, ako sú na stole. Hovorím, ešte prebiehajú nejaké posledné rokovania, aby sme mohli tie výdavky čo najviac znížiť, aby sme nemuseli..., a príjmy potrebujeme zvýšiť, áno. Žiaľ, v príjmovej stránke sledujeme pravidelne vývoj v oblasti makroekonomických ukazovateľov, čísel, tam je to dosť náročné.

Ing. Viera Kimerlingová, poslankyňa Zastupiteľstva BSK:  
Ja by som poprosila pána riaditeľa úradu, aby skomentoval to, čo nie je v komentári uvedené, a konkrétne výdavky v programe číslo 5, kde nárast je až 1163 %. Ide o bezpečnosť. V roku 2009 v rozpočte bolo 898 a teraz tam je 10.456. Tie ostatné, ktoré sa tak vysoko pohybovali nad 100 %, tie sú tam popísané, a tento jeden nie. Keby ste ešte k tomu niečo povedali pre poslancov.
Ďakujem.

Ing. Bystrík Žák, riaditeľ Úradu Bratislavského samosprávneho kraja:
Zavolám kolegu riaditeľa, ktorý vám vie objasniť tieto čísla.

Ing. Marián Múdry, riaditeľ odboru financií a majetku Úradu BSK:
Prajem príjemné popoludnie všetkým prítomným.
Položka program Bezpečnosť v minulosti bol výrazne podfinancovaný, takže ten percentuálny nárast je úplne prirodzený. Samozrejme, my ešte spresňujeme tieto čísla, v priebehu dvoch týždňov budeme mať presnejšiu, spresnenú požiadavku z konkrétneho oddelenia, ktoré má na starosti naplnenie tohto programu. V súčasnosti vieme povedať, že to číslo bude niekde okolo 3000 EUR. Program Bezpečnosť je o školeniach, kurzoch, seminároch v rámci programov civilná ochrana, hospodárska mobilizácia a obrana štátu. Zároveň rieši metodické riadenie vykonávania prípravy obyvateľstva na sebaobranu a vzájomnú pomoc v zmysle zákona číslo 42 z roku 1994. Takže sú to opodstatnené položky, ktoré sa však v minulých obdobiach nerealizovali. Niektoré vyplývajú zo zákona. To navýšenie tam percentuálne bude v každom prípade na nejaké stovky percent, ale tých tisíc percent tak vyšlo, tak tak vyšlo.

Predsedajúci JUDr. Ivo Nesrovnal, poslanec Zastupiteľstva BSK a podpredseda BSK:  
Ďakujem p. Múdremu.
Pani Zemanová.

RNDr. Anna Zemanová, poslankyňa Zastupiteľstva BSK:  
Ja by som chcela poprosiť, aby rozpočet, ktorý nám bude predložený na pripomienkovanie v prvom kole do komisií, aby bol predložený veľmi podrobne, aby bol predložený aj v rozpočtovej klasifikácii do dosť veľkého detailu, a nielen v podobe nejakého programového rozpočtovania.
Takže to je moja dosť jednoznačná prosba a požiadavka na vás, pán riaditeľ.

Ing. Bystrík Žák, riaditeľ Úradu Bratislavského samosprávneho kraja:
Pani poslankyňa, určite náš rozpočet bude zhruba na osemdesiatich stranách, oproti rozpočtu Nitrianskeho kraja alebo Trenčianskeho kraja, ktorý bol na dvanástich. My už všetky tie čísla rozdrobíme čo najviac. Pokiaľ sa vám to bude zdať ešte málo, tak vám budeme vedieť dodať všetky konkrétne veci, pre všetkých poslancov, aby ste vedeli, aké budú všetky kapitálové výdavky aj príjmy. Všetko to spravíme.

Predsedajúci JUDr. Ivo Nesrovnal, poslanec Zastupiteľstva BSK a podpredseda BSK:  
Ďakujem, pán riaditeľ.
Nasleduje pani Apalovičová.

Doc. Ing. Ružena Apalovičová, CSc., poslankyňa Zastupiteľstva BSK: 
Ďakujem veľmi pekne. 
Ja by som chcela z týchto výdavkov skonštatovať, teda veľmi pozitívne skonštatovať, že na sociálne zabezpečenie je dokonca o niečo viacej, zhruba o dva milióny viac, ako bolo za minulý rok. Je to veľmi pozitívne, pretože tie sociálne zariadenia, ktoré máme, kde nám počet klientov narastá, tak tie potrebujú dosť peňazí. 
Trošku mi je ľúto, že vo vzdelávaní ideme dolu, síce je to len nejakých 280 tisíc, ale predpokladám, že tam tými účinnými opatreniami budeme vedieť dosiahnuť nejakú úsporu.
Ale chcela by som sa spýtať, ako tuná kolega Šramko hovoril, zdravotníctvo pokleslo z rozpočtu v roku 2009  426 tisíc aj niečo na 66.892. Takže sa chcem spýtať, že na čom budeme šetriť.

Ing. Bystrík Žák, riaditeľ Úradu Bratislavského samosprávneho kraja:
Aj na zamestnancoch. Na výdavkoch zamestnancov. To je vlastne z hľadiska zdravotníctva..., alebo kolega Múdry nám presne povie, rozdrobí číslo.

Ing. Marián Múdry, riaditeľ odboru financií a majetku Úradu BSK:
Program Zdravotníctvo v súčasnosti znamená v prvom rade riešenie úhrad starých záväzkov zdravotníckych zariadení. Naša kompetencia v zdravotníctve je už veľmi oklieštená, takže my hradíme akurát len nejaké neuhradené záväzky z predchádzajúcich období.

Predsedajúci JUDr. Ivo Nesrovnal, poslanec Zastupiteľstva BSK a podpredseda BSK:  
Dobre, ďakujem. 
Nevidím ďalšie príspevky, takže ukončujem rozpravu k tomuto bodu aj celý bod 9, a prichádzame k bodu 10...
(V reakcii na hlas z pléna:) 
To je informácia. 
(Dáme hlasovať, či ju berieme na vedomie?)
Dobre, vyhovieme teda prianiu o rozhodnutí zastupiteľského zboru a prosím návrhovú komisiu, aby prečítala návrh uznesenia.

Predseda návrhovej komisie RNDr. Peter Mach, poslanec Zastupiteľstva BSK:
Návrh uznesenia bude znieť:
Zastupiteľstvo BSK po prerokovaní materiálu berie na vedomie informáciu o príprave návrhu rozpočtu BSK.

Predsedajúci JUDr. Ivo Nesrovnal, poslanec Zastupiteľstva BSK a podpredseda BSK:  
Dobre. Tak prosím hlasujme teraz.
(Hlasovanie číslo 19.) 
Ďakujem. Konštatujem, že informácia bola vzatá na vedomie. (Výsledok hlasovania: Za bolo dvadsaťosem poslancov, zdržali sa dvaja, šiesti nehlasovali. Prítomných tridsaťšesť.)
Pre ďalšie podobné hlasovanie, podotýkam, že na to, aby sme mohli informáciu vziať na vedomie, niekto musí podať podobný návrh uznesenia.

Pristupujeme k ďalšiemu bodu.
Panie poslankyne, páni poslanci,
máte pred sebou Informáciu o vykonanej inventarizácii nehnuteľného majetku Bratislavského samosprávneho kraja za rok 2009.

Materiál je tiež informatívny a neobsahuje návrh uznesenia. 
Poprosím vedúceho odboru financií Mariána Múdreho, aby informáciu uviedol. (V reakcii na hlas z pléna:) Tak pán riaditeľ.

Ing. Bystrík Žák, riaditeľ Úradu Bratislavského samosprávneho kraja:
Vážené pani poslankyne, páni poslanci, 
tento materiál, podobný materiál vám bol predkladaný od roku 2004, kde sa bežne informovalo o stave nehnuteľného majetku, nakoľko s jednotlivým majetkom boli spojené pri delimitácii na BSK súdne spory a boli tam niektoré nevyriešené záležitosti. 
Máme zhruba asi tridsať súdnych sporov, pokiaľ ide o nehnuteľný majetok BSK, kde sa súdime hlavne s hlavným mestom o určenie vlastníctva k jednotlivému majetku. 
Táto správa je sumarizačná, v súčasnosti neexistuje koncept na spracovanie pasportizácie a pravidiel správy majetku, na ktorom robíme. Spúšťame projektové riadenie, a to nielen na správe majetku a nakladaní s ním. 
Na budúce zasadnutie zastupiteľstva vám bude predložená správa, ktorá bude hovoriť o nakladaní s prebytočným majetkom, ktorý dnes identifikujeme a ktorý je aj na základe toho, že bolo v predchádzajúcom období odsúhlasené zlúčenie niekoľkých stredných škôl.
Nech sa páči, pokiaľ máte otázky k tejto informácii alebo k správe majetku, nech sa páči.

Predsedajúci JUDr. Ivo Nesrovnal, poslanec Zastupiteľstva BSK a podpredseda BSK:  
Ďakujem riaditeľovi. 
Ja k tomuto ešte dodám informáciu pred otvorením diskusie, že zoznam majetku župy BSK bude, samozrejme, zverejnený a pôjde na internet, tak, aby všetci občania mali prehľad o tom, aké je vlastníctvo a čo župa má a čo nemá.
Nech sa páči, pán Dostál.

Mgr. Ondrej Dostál, poslanec Zastupiteľstva BSK: 
Ja mám teraz formálnu vec. Dávam návrh, aby sme uznesením zobrali na vedomie aj tento materiál. Chcel by som do budúcnosti poprosiť o zjednotenie, lebo 9. a 10. bod bol navrhnutý bez uznesení, 11. s uznesením, 12. bez uznesení, 13. s uznesením, a pritom všetko sú to informácie. Takže navrhujem, aby všetky informácie boli brané na vedomie, keď sú predkladané do zastupiteľstva. Teda prinajmenšom, môžu obsahovať aj iné uznesenia, ale prinajmenšom to zobrať na vedomie.

Predsedajúci JUDr. Ivo Nesrovnal, poslanec Zastupiteľstva BSK a podpredseda BSK:  
Dobre, ja s týmto návrhom súhlasím. A navrhnite teda, alebo je to zároveň návrh uznesenia? 
Dobre. Pán poslanec Ftáčnik, nech sa páči.

Doc. RNDr. Milan Ftáčnik, CSc.,  poslanec Zastupiteľstva BSK:
Pán podpredseda, ja chcem podporiť návrh pána poslanca Dostála, lebo si myslím, že naozaj veci, o ktorých rokujeme, by sme mali uzavrieť uznesením. Zvykne sa to povedzme v meste robiť tak, že sú aj materiály, ktoré sú priložené ako informačné, o ktorých sa nerokuje, ale poslanci ich dostanú k dispozícii. Tie sa, samozrejme, na vedomie neberú, pretože sú súčasťou rokovania, ale nie je im venovaná ani samostatná rozprava, ani bod programu. Takže tak sa dá rozlíšiť to, kde bude uznesenie a kde nebude. Ale ten návrh, ktorý pán poslanec predniesol, aby ku každému bodu programu bolo uznesenie, je podľa mňa namieste a je úplne korektné a regulárne takto to uzavrieť.
Ďakujem pekne.

Predsedajúci JUDr. Ivo Nesrovnal, poslanec Zastupiteľstva BSK a podpredseda BSK:  
Ďakujem.
Pán poslanec, ja s tým súhlasím tiež a budeme uzatvárať toto hlasovanie uznesením.
Nasleduje pán poslanec Šramko.

Ing. Peter Šramko, poslanec Zastupiteľstva BSK:  
Ďakujem.
Ja som chcel to isté povedať, ale teda skrátim: Ak je informácia samostatný bod, nech má uznesenie.

Predsedajúci JUDr. Ivo Nesrovnal, poslanec Zastupiteľstva BSK a podpredseda BSK:  
Keďže nevidím ďalšie diskusné príspevky, prosím návrhovú komisiu, aby prečítala návrh uznesenia. 

Predseda návrhovej komisie RNDr. Peter Mach, poslanec Zastupiteľstva BSK:
Návrh uznesenia k tomuto bodu znie:
Zastupiteľstvo BSK po prerokovaní materiálu berie na vedomie informáciu o vykonanej inventarizácii nehnuteľného majetku Bratislavského samosprávneho kraja za rok 2009.

Predsedajúci JUDr. Ivo Nesrovnal, poslanec Zastupiteľstva BSK a podpredseda BSK:  
Ďakujem.
Prosím, hlasujme, teraz.
(Hlasovanie číslo 20.) (Výsledok hlasovania: Za bolo dvadsaťdeväť poslancov. Nehlasovali šiesti. Prítomných tridsaťpäť.
Konštatujem, že návrh uznesenia bol jednomyseľne prijatý. Pardon, ospravedlňujem sa, návrh bol prijatý. 
Ideme k ďalšiemu bodu.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem veľmi pekne. 
Ja si to už povediem ďalej, ďakujem pekne pánu podpredsedovi Nesrovnalovi.
Ako ďalší bod máme Informáciu o čerpaní úveru Európskej investičnej banky.
Vážené dámy, vážení páni,
máte pred sebou informáciu o čerpaní úveru Európskej investičnej banky. Materiál je informatívny a neobsahuje návrh uznesenia, ale v zmysle toho, čo ste sa dohodli, myslím si, že... (V reakcii na hlas z pléna:) Tak pardon, tak to znamená, že obsahuje návrh uznesenia a budeme to prijímať aj s uznesením. 
Čiže nech sa páči, pán riaditeľ.

Ing. Bystrík Žák, riaditeľ Úradu Bratislavského samosprávneho kraja:
Vážené panie poslankyne, páni poslanci,
boli ste na komisiách oboznámení s materiálom informácia o čerpaní úveru Európskej investičnej banky. BSK má schválenú výšku čerpania vo výške 700 miliónov korún, v prepočte na eurá bolo vyčerpaných v roku 2009 v prvej tranži (je možnosť čerpania v piatich tranžách), jedna bola vyčerpaná vo výške 200 miliónov korún, čo bolo 6 mil. 
638 tisíc eur. Tieto peniaze boli použité na rekonštrukciu Gymnázia Grösslingova a Konzervatória Konventná. 
Európska investičná banka poskytuje úver na projekt iba v prípade, ak dlžník zabezpečí financovanie vo výške minimálne 50 %. Dnes máme ešte možnosť čerpať štyri tranže, minimálna výška jednej tranže je 100 miliónov korún, to znamená, 3 mil. 319 tisíc eur. Každá tranža musí byť pred jej čerpaním schválená zastupiteľstvom vrátane úverových podmienok – úroková sadzba, doba splatnosti, objem tranže, odklad splatnosti, typ úrokovej miery. Schválenie tranže zastupiteľstvom musí byť pri čerpaní tranže predložené EIB spolu so žiadosťou o čerpanie. 
V prípade záujmu o tranžu na nový projekt (mimo schválených – Grösslingova a Konventná) je potrebné predložiť návrh projektu Európskej investičnej banke, v ktorom sú uvedené základné údaje o zamýšľanom projekte.
V súčasnosti prebieha komunikácia so zástupcami Európskej investičnej banky ohľadne čerpania ďalšej tranže vo veci dofinancovania subprojektu Gymnázium Grösslingova, pred jej čerpaním podľa vyjadrenia príslušných pracovníkov EIB bude potrebné predložiť banke zdôvodnenie navýšenia nákladov z pôvodného objemu na nový objem.
Nech sa páči, keď máte nejaké otázky.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem pekne.
Otváram k tomuto bodu rozpravu. Nech sa páči.
Čiže nevidím nikoho prihláseného do rozpravy, tak poprosím návrhovú komisiu, aby predniesla návrh uznesenia. Pardon, ospravedlňujem sa. Pani poslankyňa Zemanová, nech sa páči.

RNDr. Anna Zemanová, poslankyňa Zastupiteľstva BSK:  
Ďakujem pekne. 
Ja by som chcela len podotknúť, aby sme si boli vedomí toho, že len 50 % investičných výdavkov nejakého projektu môže byť financovaných z tejto úverovej linky a že tých ďalších 50 % budeme potrebovať z vlastných zdrojov, ktoré môžu byť..., teda asi vlastných veľa nemáme, takže ak budeme chcieť využiť tieto výhodné zdroje, budeme pravdepodobne potrebovať ďalší investičný úver na vykrytie tých našich 50 %.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem veľmi pekne. 
Nevidím nikoho ďalšieho prihláseného do diskusie. Takže ešte raz poprosím návrhovú komisiu, aby nám predniesla návrh uznesenia. Ďakujem. 

Predseda návrhovej komisie RNDr. Peter Mach, poslanec Zastupiteľstva BSK:
Návrh uznesenia je:
Zastupiteľstvo BSK po prerokovaní materiálu berie na vedomie informáciu o čerpaní úveru Európskej investičnej banky.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem pekne. 
Vážené poslankyne, vážení poslanci,
poprosím, prezentujte sa a hlasujte, teraz, o uznesení, tak ako ho predniesla návrhová komisia.
(Hlasovanie číslo 21.) 
Ďakujem veľmi pekne. 
Za bolo tridsaťjeden poslancov, nehlasovali štyria. (Prítomných tridsaťpäť.)
Takže konštatujem, že návrh bol prijatý.

A prechádzame k ďalšiemu bodu – Informácia o činnosti kultúrnych zariadení v zriaďovateľskej pôsobnosti Bratislavského samosprávneho kraja.
Vážené poslankyne, vážení poslanci,
máte pred sebou predmetný materiál a tento materiál uvedie pani podpredsedníčka Németh.

PhDr. Gabriella Németh, poslankyňa Zastupiteľstva BSK a podpredsedníčka BSK:  
Ďakujem pekne, pán predseda.
Vážené kolegyne, vážení kolegovia,
predkladám vám materiál informáciu o činnosti kultúrnych zariadení v zriaďovateľskej pôsobnosti BSK.

Oddelenie kultúry každoročne predkladá a spracováva tento materiál o aktivitách v oblasti kultúry za uplynulý rok. Cieľom takéhoto materiálu je podrobnejšie informovať poslancov zastupiteľstva o jednotlivých aktivitách a zrealizovaných podujatiach v jednotlivých zariadeniach, ktoré máme v zriaďovateľskej pôsobnosti. V predloženom materiáli sú uvedené aj činnosti a aktivity oddelenia kultúry, ktoré pozostáva z troch zamestnancov. 
Bratislavský samosprávny kraj je zriaďovateľom siedmich kultúrnych zariadení, v Bratislave sú to štyri zariadenia – Aréna, Astorka Korzo ,90, Divadlo Ludus a Bratislavské bábkové divadlo. Mimo územia hlavného mesta sú to zariadenia Malokarpatské osvetové stredisko v Modre, Malokarpatská knižnica v Pezinku a Malokarpatské múzeum v Pezinku.
Za sledované obdobie možno konštatovať, že napriek ťažkostiam a nedostatku finančných prostriedkov v dôsledku hospodárskej krízy sme zaznamenali mierny nárast v celkovom počte realizovaných podujatí a že Bratislavský samosprávny kraj v rámci možností sa aj naďalej snažil vytvárať podmienky pre skvalitnenie činnosti našich kultúrnych zariadení.
V predloženej informácii sú v siedmich samostatných častiach postupne uvedené hlavné a najdôležitejšie úlohy a činnosti, ktorými sa jednotlivé kultúrne zariadenia v priebehu uplynulého roka zaoberali. Materiál máte pred sebou, bol prerokovávaný aj v komisiách. Komisie odporučili tento materiál vziať na vedomie.
Ďakujem pekne.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem veľmi pekne. 
Takže otváram k predmetnému materiálu rozpravu, nech sa páči.
Nevidím nikoho prihláseného do rozpravy, tak poprosím návrhovú komisiu, aby predniesla návrh uznesenia.

Predseda návrhovej komisie RNDr. Peter Mach, poslanec Zastupiteľstva BSK:
Návrh uznesenia znie:
Zastupiteľstvo BSK po prerokovaní materiálu berie na vedomie informáciu o činnosti kultúrnych zariadení v zriaďovateľskej pôsobnosti Bratislavského samosprávneho kraja v roku 2009.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem veľmi pekne. 
Vážené poslankyne, vážení poslanci,
poprosím, aby ste sa prezentovali a hlasovali o návrhu tak, ako ho predniesla návrhová komisia.
(Hlasovanie číslo 22.) 
Ďakujem veľmi pekne. 
Konštatujem, že za bolo tridsať poslancov, proti nebol nik, nik sa nezdržal, nehlasovali štyria. (Prítomných tridsaťštyri.)
Čiže návrh bol schválený.

Pokračujeme ďalším bodom programu, a to je Informácia o možnostiach čerpania finančných prostriedkov zo štrukturálnych fondov Európskej únie v rámci operačných programov pre Bratislavský kraj.
Vážené poslankyne, vážení poslanci,
máte pred sebou informáciu o možnostiach čerpania finančných prostriedkov zo štrukturálnych fondov Európskej únie v rámci operačných programov pre Bratislavský kraj.
Pán podpredseda Berta, nech sa páči, máte slovo.

Ing. Martin Berta, CSc., poslanec Zastupiteľstva BSK a podpredseda BSK:  
Ďakujem pekne za slovo, pán predseda.
Vážené poslankyne, páni poslanci,
dovoľte, aby som vás krátko informoval o tomto materiáli. Tento materiál vychádza z Národného strategického referenčného rámca Slovenskej republiky na roky 2007 až 2013. V rámci tohto materiálu vidíte prehľad jednotlivých operačných programov, ktoré sú implementované na území Bratislavského samosprávneho kraja. 
Nechcem k tomu bližšie hovoriť; materiál je pomerne obsiahly, nájdete si tam podrobnejšie informácie, ktoré sa týkajú jednotlivých osí. Myslím si, že ak by ste mali nejaké otázky, tak skôr by som nechal priestor na otázky k tomuto materiálu. Tento materiál je informatívny, v podstate dáva vám prehľad o tom, aké operačné programy je možné využívať 

v rámci Bratislavského samosprávneho kraja. Zároveň tam máte tabuľku, ktorá hovorí o jednotlivých projektoch, ktoré, či už sú rozpracované, resp. ukončené, prípadne ktoré ešte čakajú na schválenie.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem veľmi pekne. 
Otváram k tomuto bodu rozpravu. Nech sa páči.
Pani poslankyňa Zemanová, nech sa páči, máte slovo.

RNDr. Anna Zemanová, poslankyňa Zastupiteľstva BSK:  
Ďakujem pekne.
Ja chcem len jednu vec. V komisii sme to hovorili, aj na finančnej aj na regionálnej, ale nedostalo sa to ani do zápisov. Bola by som rada, keby posledný bod – výzva číslo 4, to je v súčasnosti aktuálna výzva na opatrenie – Regionálna a mestská hromadná doprava (myslím, že je to tá výzva, áno?), v rámci tých prestupových tranzitných uzlov a vlastne v komisiách bol odsúhlasený môj návrh, aby sa samosprávny kraj zapojil do tejto výzvy, ktorej termín bol posunutý na september, a predložil projekt na prestupový terminál pre Bratislavskú integrovanú dopravu, a ja som navrhla projekt Železničná stanica Vajnory. Bola by škoda, keby sme nevyužili túto možnosť čerpania finančných zdrojov.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem pekne, pani poslankyňa.
Máte návrh do uznesenia?
Dobre. Keďže nie je nikto ďalší prihlásený do diskusie, tak poprosím návrhovú komisiu, aby nám predložila návrh uznesenia. 

Predseda návrhovej komisie RNDr. Peter Mach, poslanec Zastupiteľstva BSK:
Počkáme, kým pani poslankyňa stihne odovzdať návrh.
Čiže pani poslankyňa navrhuje doplniť uznesenie o časť: Žiada riaditeľa Úradu BSK spracovať a predložiť projekt do aktuálnej výzvy Prestupový uzol Železničná stanica Vajnory.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem veľmi pekne. 
Vážené poslankyne, vážení poslanci,
poprosím vás, prezentujte sa a hlasujte o tomto návrhu, teraz. 
(Hlasovanie číslo 23.) 
Konštatujem, že za bolo jedenásť poslancov, proti boli traja, zdržali sa trinásti, nehlasovali siedmi. (Prítomných tridsaťštyri.)
Takže tento návrh neprešiel.
Poprosím ďalší návrh uznesenia.

Predseda návrhovej komisie RNDr. Peter Mach, poslanec Zastupiteľstva BSK:
Návrh uznesenia je:
Zastupiteľstvo BSK po prerokovaní materiálu berie na vedomie informáciu o možnostiach čerpania finančných prostriedkov zo štrukturálnych fondov EÚ v rámci operačných programov pre Bratislavský kraj.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem veľmi pekne. 
Takže, panie poslankyne, páni poslanci, poprosím vás, prezentujte sa hlasujte o tomto návrhu. Teraz.
(Hlasovanie číslo 24.) 
Ďakujem pekne.
Za bolo tridsaťjeden poslancov, proti nebol nik, nik sa nezdržal, nehlasovali traja. (Prítomných tridsaťštyri.)
Čiže návrh, tak ako ho predniesla návrhová komisia, prešiel.

Tým sme v ďalšom bode – Informácia o obstarávaní územného plánu regiónu Bratislavský samosprávny kraj.
Vážené poslankyne, vážení poslanci,
máte pred sebou informáciu o obstarávaní územného plánu regiónu Bratislavský samosprávny kraj. Materiál je informatívny. A neobsahuje návrh uznesenia? Obsahuje. Čiže dáme tak, ako sme sa dohodli...

Nech sa páči, pán poslanec Berta. 

Ing. Martin Berta, CSc., poslanec Zastupiteľstva BSK a podpredseda BSK:  
Ďakujem pekne za slovo, pán predseda.
Vážené dámy a páni,
máte pred sebou materiál, ktorý vás informuje o príprave územného plánu regiónu. Je to dosť dôležitý dokument. Určite všetci si uvedomujeme dôležitosť tohto dokumentu, prostredníctvom ktorého Bratislavský samosprávny kraj určuje základnú stratégiu svojho územia. Tento územný plán bol aktualizovaný v rokoch 2000, 2002 a 2003 až 2005.
Ďalej treba povedať, že Bratislavský samosprávny kraj sa rozhodol 19. 1. 2009 pristúpiť k obstaraniu nového územného plánu. Teraz treba povedať aj to, že nový územný plán regiónu samosprávneho kraja je rozdelený do šiestich etáp, tak ako to máte v informatívnom materiáli, s tým, že v súčasnosti sme v etape zadanie územného plánu, a s tým, že lehota, dokedy by malo byť pripravené zadanie, do ktorého už aktívne vstupujete aj vy, poslankyne a poslanci, ktorí máte možnosť a ktorí teda ho budete musieť odsúhlasiť, tento termín je 21. 5. 2010. Predložený vecný a časový harmonogram máte na poslednej strane, kde v podstate sú predbežné termíny. Samozrejme, treba sa na tento materiál pozerať tak, že sú to predbežné termíny, ako budú plnené, bude závisieť od pripomienok a od samotného spracovania, nakoľko ide o pomerne komplexný materiál. 

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem veľmi pekne. 
Nech sa páči, otváram diskusiu k tomuto bodu. Už vidím prihlásenú pani poslankyňu Ožvaldovú a pani poslankyňu Flašíkovú-Beňovú. Takže pani poslankyňa Ožvaldová, máte slovo.

PhDr. Alžbeta Ožvaldová, poslankyňa Zastupiteľstva BSK:  
Ďakujem pekne za slovo. 
Vážené kolegyne, kolegovia,
ja sa chcem utvrdiť v tom, že spracovanie R7 zostalo to isté a je to v súlade s územným plánom hlavného mesta Slovenskej republiky. Čiže ideme spoločne naďalej k myšlienke, ako sme sa o tom bavili aj v predošlom období, aj spolu s Bratislavským samosprávnym krajom. Nepriamo s tým súvisí, ešte aj s týmto územným plánom, a chcem upozorniť na neúnosnú dopravnú situáciu na Ulici svornosti, o čom každý deň môžete počuť aj v rádiách. Je to vec nielen Bratislavy, ale aj kraja. My sme si vymysleli jednu možnosť, aj sme to dali premerať, pridanie jedného jazdného pruhu na Ulici svornosti. Chcela by som vás poprosiť, aby ste podporili tento návrh. A ďakujem pánovi Mihokovi(?), že chodí na tieto rokovania. Mali sme už trikrát rokovanie a dúfam, že ak k tomu dôjde, tak je to aj vecou Bratislavského samosprávneho kraja, tak finančne niečo prispejeme na pridanie toho jedného jazdného pruhu. Nehovorím o rozšírení Ulice svornosti.
Ďakujem.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem pekne. 
Nech sa páči, pani poslankyňa Flašíková-Beňová.

PhDr. Monika Flašíková-Beňová, poslankyňa Zastupiteľstva BSK:
Ďakujem veľmi pekne. 
Pán predseda, ja som len chcela požiadať o to isté ako pani poslankyňa Ožvaldová, takže sa vzdávam ďalšieho vystúpenia.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem veľmi pekne. 
Keďže nie je nikto ďalší prihlásený do diskusie, poprosím návrhovú komisiu o prednesenie návrhu uznesenia.

Predseda návrhovej komisie RNDr. Peter Mach, poslanec Zastupiteľstva BSK:
Návrh uznesenia znie:
Zastupiteľstvo BSK po prerokovaní materiálu berie na vedomie informáciu o obstarávaní územného plánu regiónu – Bratislavský samosprávny kraj.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem pekne.
Vážené poslankyne, vážení poslanci,
poprosím, prezentujte sa a hlasujte teraz.

(Hlasovanie číslo 25.) 
Ďakujem pekne.
Za bolo dvadsaťdeväť poslancov, nehlasovalo päť. (Prítomných tridsaťštyri.)
To znamená, že návrh, tak ako ho predniesla návrhová komisia, bol schválený.

Prechádzame k ďalšiemu bodu – Informácia o zvyšovaní dôveryhodnosti, transparentnosti v činnosti Úradu Bratislavského samosprávneho kraja.
V tomto zmysle sme sa rozhodli, že budeme informovať o krokoch, ktoré sme urobili pre to, aby sa tu nestávali veci a dohady, keď poslanci a verejnosť nie sú informovaní o tom, čo sa deje na úrade.
V tomto zmysle poprosím pána podpredsedu Nesrovnala, aby urobil nejaký úvod a potom otvoríme k tomu diskusiu. Nech sa páči.

JUDr. Ivo Nesrovnal, poslanec Zastupiteľstva BSK a podpredseda BSK:  
Ďakujem, pán predseda.
Kolegyne, kolegovia, 
dovoľte, aby som vás oboznámil s opatreniami, ktoré vlastne od začiatku nášho nástupu do úradu činíme s cieľom zvýšiť transparentnosť a efektívnosť a prehľadnosť činnosti úradu pre občanov. 
Rozdelil by som to do dvoch skupín: opatrenia interné a opatrenia externé vo vzťahu navonok. 
K tej prvej skupine: určite ste si všimli, že od prvého zasadnutia zastupiteľstva už prebieha naše rokovanie on line, to znamená, že občania, odborná a laická verejnosť si môžu urobiť obraz o tom, kto ako vystupuje, kto aké háji záujmy. To je teda jedno opatrenie, ktoré beží už od začiatku. Druhá vec, čo sme interne hneď spravili, bolo, že sme premiestnili úradnú ceduľu, teda nástenku z verejne neprístupných priestorov na verejne prístupné priestory, pretože chceme zabrániť tomu, aby tu vznikali nejaké pochybnosti o nejakých nástenkových informáciách, ktoré nie sú verejne prístupné. Takže sme to nechali premiestniť a všetky sú vo verejne prístupných priestoroch, čo tu doteraz nebolo. Tretí bod, ktorým chceme vyjsť v ústrety občanom, je zmena pracovného času, pretože občania si chodili vybavovať svoje veci často cez obed, lenže keď prišli na župu, príslušní úradníci boli 

na obede tiež. Tomuto sa chceme vyhnúť, takže sme to spravili s malou zmenou pracovného poriadku tak, že sa úradníci prestriedajú a v každom oddelení bude musieť niekto vždy byť. To sú také interné opatrenia.
A teraz k tým vonkajším – vo vzťahu k verejnosti, pretože sme toho názoru, aj ctíme zákon o informáciách, podľa ktorého tam, kde sú verejné rozpočtové peniaze, tak neplatí vlastne obchodné tajomstvo, a všetko, čo nie je tajné, je verejné, tak ste si určite všimli, že Úrad BSK už zverejňuje faktúry svojich obchodných partnerov, s ktorými obchoduje. Sú to všetky faktúry nad 1000 EUR. Spracovať tieto faktúry nie je problém, proste beží to cez podateľňu, a ako prichádzajú, tak sa objavujú na internete. 
Podobne sme zaviedli do každej novo uzatváranej zmluvy s našimi zmluvnými partnermi dodatok, podľa ktorého táto zmluvná strana súhlasí so zverejnením tejto zmluvy na internete, práve z dôvodu, ktorý som povedal, proste zákonná informácia o používaní verejných prostriedkov, aby sa nám nestalo to, čo sa tu stáva doteraz, že sa objavujú zmluvné strany, ktoré nesúhlasia s tým, aby ich vzťah s verejnou správou, ich finančné toky z peňazí daňových poplatníkov boli zverejňované. Podobne budeme postupovať aj vo vzťahu k zmluvám. Zoznamy zmlúv budú zverejňované na internete, pričom naším cieľom je vytvoriť systém vyhľadávací, nielen automatické okopírovanie, resp. naskenovanie tej zmluvy, ale vytvoriť systém, v ktorom sa dá vyhľadávať a ktorý je inteligentný a nápomocný, user-friendly. 
V súvislosti s informáciou o inventarizácii majetku som už hovoril, že podobne budeme robiť aj ohľadne majetku župy, ktorý pôjde tiež na internet. 
Dlhodobejšie projekty sú projekty elektronickej podateľne, keď ide o digitalizáciu pošty a vlastne formu elektronickej komunikácie s občanmi, keď aj formuláre, ktoré občania budú podávať a používať, budú umiestnené na internete.
A nakoniec by som chcel ešte povedať, že pracujeme – to je tiež dlhodobejší projekt – na efektívnejšej komunikácii na našej internetovej platforme, ktorá sa nám nepozdáva, ktorá nie je dobrá, a budeme jednotlivé položky, ktoré tam sú, meniť tak, aby obsahovali viacej inovácií a viacej proaktívny prístup vo vzťahu k občanom, pretože toto je servisná organizácia pre verejnosť, takže aby občania vedeli, čo pre nich robíme a čo pre nich môžeme spraviť. Čiže cieľom je vytvoriť trvalo transparentný stav, aby občan mal činnosti samosprávy ako na dlani.
Ďakujem.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujeme veľmi pekne. 
Otváram k tomuto bodu diskusiu, nech sa páči. 
Nech sa páči, pán poslanec Guttman.

Ing. Peter Guttman, poslanec Zastupiteľstva BSK: 
Ďakujem pekne.
Chcel by som poďakovať vedeniu Bratislavského samosprávneho kraja, že naše sľuby takto dôsledne napĺňa, a som teda veľmi rád, že môžeme byť vzorom pre všetky ostatné kraje.
Ďakujem pekne.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem pekne. 
Ja chcem len jednu vec povedať, že toto nie je vec, ktorá by mala nejakú farbu straníckeho trička. Toto je vec toho, že ak sa chceme do budúcnosti vyhnúť rôznym nejasnostiam a v rôznych projektoch, tak si myslím, že práve to zverejňovanie a zrozumiteľnosť zoči-voči verejnosti je absolútnym základom. V tomto zmysle podčiarkujem ešte tú vec, že veľa býva aj takých polemík aj v niektorých kauzách, aj v tých, ktoré budeme mať o chvíľu, si dávali strany rôzne neverejné klauzuly do zmlúv. Toto je jedna z vecí, ktorú sme u nás zrušili, a jednoducho príkazom župana každý, kto chce obchodovať so župou, tak musí súhlasiť so zverejnením tej zmluvy samotnej, bez ohľadu na to, aký je zákon. Čiže chcem, aby to bolo dohodou, aby každý rozumel, že nejaké takéto ťahy a povedal by som ako nekalosti sa tu diať nebudú. Ja som veľmi dobre počul od pánov poslancov, pani poslankýň, čo tu boli v minulom volebnom období, že častokrát mali problém sa dostať k údajom. Tak nielen pre pani poslankyne a pre pánov poslancov, ale aj pre celú verejnosť chceme tieto veci mať vždy verejné a zrozumiteľné.
Ďakujem pekne.
Keďže nie je nikto prihlásený do diskusie, poprosím k tomuto...
(V reakcii na hlas p. JUDr. Nesrovnala, poslanca Zastupiteľstva BSK a podpredseda BSK, že k tejto informácii nie je navrhnuté uznesenie:) Toto bola len informácia. 

Poprosím vás, ideme k ďalšiemu bodu – Informácia o stave projektu multifunkčnej haly.
A keďže chceme, aby prezentácia bola veľmi, veľmi zrozumiteľná, lebo je to projekt, ktorý skytá v sebe dostatok problémov na to, aby zastupiteľstvo k nemu zaujalo stanovisko, tak vás poprosím o trojminútovú technickú prestávku, aby sme si nainštalovali techniku. 
Ďakujem pekne.
Päť minút, ale naozaj presne, lebo viacerí z vás sa ponáhľajú.
Ďakujem pekne.
(Po inštalácii zariadenia na premietanie pripravenej počítačovej prezentácie o stave projektu multifunkčnej haly; prezentácia bola identická s písomným podkladom zahrnutým do materiálu k bodu 16 a číslovaným od strán 1 až 26.)
Poprosím vás, zaujmite miesta, budeme pokračovať v rokovaní.
Vážené poslankyne, vážení poslanci,
dostali sme sa k bodu – Informácia o multifunkčnej hale.
Poprosím pekne pána poslanca Nesrovnala, aby uviedol celé rokovanie, nakoľko tento bod je dôležitý, máme tam aj prezentáciu, tak, aby bol každý informovaný.
Chcel by som veľmi oceniť práve trpezlivosť, že dnešné rokovanie trvá trochu dlhšie, ale myslím si, že je to pre nás všetkých dôležité, aby sme v týchto bodoch mali úplne, ale úplne jasno. 
Nech sa páči, pán poslanec.

JUDr. Ivo Nesrovnal, poslanec Zastupiteľstva BSK a podpredseda BSK: 
Ďakujem pekne, pán predseda.
Vážené kolegyne, kolegovia,
predkladáme vám informáciu o stave projektu multifunkčnej haly v Petržalke, projektu, o ktorom sa doteraz veľa hovorilo, ale bolo málo informácií. Toto chceme zmeniť a informovať vás a verejnosť o stave, skutočnom stave tohto projektu. 
Vzhľadom na závažnosť celého tohto projektu sa na príprave tohto materiálu podieľali tak odborníci z úradu, ako aj externí poradcovia, a to tak právnici, advokáti, ako aj ekonómovia. 
Dokument stručne sumarizuje stav príprav a budeme postupovať nasledujúcim postupom: vyjdeme z východísk, o ktoré sa projekt opieral, potom prejdeme si chronológiu jednotlivých krokov, popis vzťahov, ktoré vznikli, budeme sa venovať finančnému prehľadu, nakoniec identifikácii najväčších problémov a rizík, ktoré sú s projektom spojené, a, samozrejme, navrhneme ďalšie pokračovanie. 
(Pozn. zapisovateľky: Str. 3 – 5 písomného podkladu a počítačovej prezentácie k materiálu v bode 16.)
Východiská: Projekt bol spustený na základe viacerých uznesení Zastupiteľstva Bratislavského samosprávneho kraja, predovšetkým č. 31, 34, 69 až 71 s návrhom na založenie akciovej spoločnosti na realizáciu investičného zámeru vybudovania športového areálu a na zabezpečenie športových potrieb, plus, ktorá sa neskôr doplnila, s tým, že tejto spoločnosti, tejto jednej akciovej spoločnosti bola zverená správa majetku, to znamená, správa predmetných pozemkov. Zásadná informácia je, že projekt je deklarovaný ako samofinancovateľný, to znamená, že vedenie BSK vychádzalo a o projekte hovorilo s tým, že bude nulová nákladovosť na verejné rozpočty, a nielen to, ale aj všetky náklady aj poradcov ponesie investor, nejaký investor. BSK mal vstupovať do projektu iba zabezpečením pozemkov, čo aj spravil a pozemky kúpil. 
Projektu sa venovalo niekoľko spoločností. 1. župná, už sme si povedali, bola založená na účely správy pozemkov a realizáciu tohto investičného zámeru a bola založená rozhodnutím, s posvätením zastupiteľstva. 
V deň vzniku 1. župnej ale vznikla ďalšia spoločnosť, bez vedomia zastupiteľstva, menom Danube Arena, akciová spoločnosť, o ktorej teda nikto nevedel a ktorá fungovala bez informácií zastupiteľstva, vlastne mimo jeho mandátu. Je to dcérska spoločnosť župnej arény(?), a tým vnučka BSK.
Potom tu máme trojicu zahraničných spoločností:
Spoločnosť Parnhams Limited, ktorá vystupuje ako poradca Danube Areny a BSK. K spoločnosti Parnhams Limited sa žiada povedať, že je to menšia spoločnosť, povedal by som family business, pán Barrie a Brenda Parnham majú vlastnú spoločnosť so základným kapitálom 100 britských libier. Sídlo majú vo svojom..., pravdepodobne to je ich rodinný dom, pri Birminghame, ako pán Parnham sám hovoril, nikdy takýto projekt nerealizoval, a preto je nejasné, prečo bola táto spoločnosť vybraná a prečo sa neuskutočnilo riadne výberové konanie. Podľa verejne dostupných informácií bol obrat spoločnosti Parnhams do 21. 3. 2009 23 tisíc britských libier, aj to boli peniaze, myslím, ktoré dostali od BSK.
Ďalšia zahraničná spoločnosť je firma AIC Leasing  Finanz AG. Je to spoločnosť so sídlom v Zürichu – v Zürichu – Limmatquai. Na tejto adrese takáto značka nie je, ale zistili sme zase verejne dostupnými informáciami, že sídlia vlastne v advokátskej kancelárii. Tiež ide o manželský pár, ktorý zastupuje túto firmu – pán von Kayser a pani von Kayser. Pani von Kayser je Češka. Podľa obchodného registra ide o sprostredkovateľskú firmu, to znamená, že oni sami investície neposkytujú, oni iba zjednávajú vlastne financovanie pre iné osoby, a to výnosne(?), a potom nechávajú podpísať všetky úverové zmluvy a tie potom niekam odovzdajú, tomu aj zodpovedá tá konštrukcia. 
Posledná zahraničná firma je AEG. Ide vlastne o jediného reálneho... alebo nie reálneho, ale jediného veľkého spoločníka v tomto projekte. AEG je svetový líder, jedna z najväčších svetových organizácií v prevádzkovaní športových a hudobných podujatí. AEG sa vlastne priblížila tiež svojím spôsobom k projektu multifunkčnej haly. 
Poďme si teda pozrieť, ako sa postupovalo v tomto projekte. 
(Pozn. zapisovateľky: Str. 6 – 7 písomného podkladu a počítačovej prezentácie k materiálu v bode 16.)
Prvý a zásadný dokument, ktorý vlastne naštartoval celý projekt, bol z júna 2008, keď uznesením Zastupiteľstvo BSK schválilo kúpu skoro 90 tisíc m2 pozemkov v Petržalke, pozemkov ornej pôdy, za kúpnu cenu 287 mil. korún, čo je 3200 korún za m2.
Na jeseň 2008, kedy nastala vlastne taká prvá skupina úkonov, vznikla spoločnosť 1. župná, ako sme si povedali, a vzápätí bola založená aj jej spoločnosť Danube Arena, ktorá sa predtým volala Arena BA.
O mesiac na to Danube Arena uzatvorila poradenskú zmluvu s firmou Parnhams a ako sme hovorili, o takejto zmluve, o tomto konaní nebolo výberové konanie. Dozorná rada spoločnosti o tom nerozhodla. Podotýkam, že Bratislavský samosprávny kraj k tejto zmluve, ktorá bola podľa anglického práva, pristúpil svojím podpisom a vetou, že sa cíti zaviazaný touto zmluvou a aj cíti... (?) (Pozn. zapisovateľky: Nerozumela som asi dve slová.), vlastne prevzal z tejto zmluvy záväzky na seba, pričom podľa zákona o rozpočtových pravidlách územné orgány, územnosprávne celky nesmú prijímať záväzky, resp. ručenia za iné strany. Potom nasledovalo memorandum vo veci spolupráce medzi zúčastnenými spoločnosťami. Ale dôležitý úkon, resp. dôležitý krok nastal 17. decembra, kedy vláda vlastne oficiálne povedala, že majstrovstvá sveta v ľadovom hokeji budú na štadióne Ondreja Nepelu. To znamená, od decembra 2008 je jasné, že jeden z hlavných dôvodov existencie tohto projektu asi ostane nenaplnený.
V apríli 2009 podpísala spoločnosť 1. župná s Bratislavským samosprávnym krajom poradenskú zmluvu, resp. mandátnu zmluvu, ktorou si zobrala mandát na poradenské služby a vyfakturovala BSK vzápätí služby vo výške pol milióna eur. Za toto neodviedla DPH do marca 2010.
Ako sa blížili voľby, tak aktivita sa zhusťovala. V októbri 2009 podpísala Danube Arena dve zmluvy o úvere so spoločnosťou AIC Leasing  Finanz, dvakrát 5 miliónov eur, a vzápätí, hneď v ten istý deň podpísala dodatok k týmto zmluvám, ktorým sa navýšil poplatok za úver. Podotýkam, že tieto zmluvy a informácia o nich nebola predložená zastupiteľstvu. 
V ten istý deň predseda BSK podpísal tzv. Letter of Comfort, čo je v podstate mäkká forma ručenia za záväzky DA, zase si myslíme, že išlo o rozpor so zákonom o rozpočtových pravidlách samosprávy. 
V novembri spoločnosť Parnhams oznámila, že pokladá svoj záväzok zabezpečiť financovanie za splnený a začne si nárokovať nejaké poplatky.
Potom Danube Arena požiadala finančnú spoločnosť AIC, aby až v prípade pripísania finančných prostriedkov na účte v Tatra banke bolo s nimi možné disponovať iba so súhlasom nového vedenia. Išlo akiste o reflexiu volieb.
28. 11. bolo druhé kolo volieb. Vzápätí na to – 7. 12. Parnhams požiadal o zabezpečenie manažérskej kontroly, 9. 12. predseda BSK rozhodol o vstupe Parnhamsu do Danube Arena, ale zároveň, o čo ho Parnhams nežiadal, rozhodol o zvýšení základného imania o 2500 EUR a vlastne o prevode tejto akcie Parnhams.
1. župná ako jediný akcionár rozhodla o zmene predstavenstva a urobila notársku zápisnicu, ale takú, kde zase oproti pôvodnej žiadosti urobila nadprácu a zmenila akcionársku zmluvu, resp. zmenila stanovy tak, že kvórum sa stalo 100 % hlasov, to znamená, že menšinový akcionár, ktorý má 7 % a jednu malú akciu, vlastne bez jeho hlasu nie je možné činiť žiadne rozhodnutia, čo vlastne viedlo k strate kontroly BSK nad touto spoločnosťou.
Deň – dva dni pred nástupom nového vedenia sa podpísala tá už známa nájomná zmluva k pozemkom, ktorá umožnila Danube Arene užívať pozemky za 1 EUR ročne na 100 rokov. Toho istého dňa Danube Arena požiadala finančnú spoločnosť AIC o poskytnutie úveru, o poslanie peňazí a podpísala a súčasne odoslala dve zmenky, každú na 5,267 mil. EUR, splatné vlastne 13. 1. 2011, a 1. župná, bez rozhodnutia svojho predstavenstva, ktoré by tomu predchádzalo, podpísala AVAL týchto zmeniek, čím vlastne prijala ručenie.
To sa ešte všetko odzrkadlilo v akcionárskej zmluve medzi Parnhamsom a 1. župnou, ktorou sa vlastne iba tento stav objektivizoval.
2. marca spoločnosť AIC ponúkla ukončenie týchto zmlúv a nárokovala si plnenie vo výške 150 tisíc EUR.
Súčasné vedenie hneď po nástupe do úradu urobilo okamžite niekoľko krokov:
(Pozn. zapisovateľky: Str. 8 – 9 písomného podkladu a počítačovej prezentácie k materiálu v bode 16.)
Po prvé, vyzvalo všetky zúčastnené strany, aby navrátili pôvodný stav – do doby spred volieb, to znamená, aby vrátili pozemky a akciu do rúk oprávnených osôb.
V ten istý deň BSK rozhodol a požiadal 1. župnú a jej prostredníctvom Danube Arenu o súhlas pred každým konaním týchto spoločností, aby vlastne získal základné informácie, čo sa v tých spoločnostiach deje, pretože na župe žiadne informácie neboli.
Potom nasledovala dohoda o ukončení nájomnej zmluvy, ktorou sa teda tie pozemky (9 ha) dostalo pod vládu 1. župnej, hoci podmienenú, pretože tam je ten AVAL. A v nadväznosti na prípis finančného úradu s hrozbou exekúcie BSK musel ako jediný akcionár spoločnosti 1. župnej zasiahnuť, a teda odvolal dvoch členov predstavenstva a dosadil dvoch členov predstavenstva a aj do dozornej rady. Podotýkam, že ide o vecné profesionálne nominácie odborníkov a pracovníkov úradu.
Potom sa podarilo stretnúť sa s daňovým úradom a dohodnúť sa o odklade záväzku nedoplatku DPH a začali sa stretnutia so zúčastnenými stranami.
Ako som povedal, prvá požiadavka nového vedenia bola navrátiť pôvodný stav, to znamená, vrátiť zlatú akciu a vrátiť pozemky do rúk župy. Toto všetci zúčastnení sľúbili, okrem podmieneného navrátenia pozemkov. Ani zlatá akcia a ani – ako sme sa medzitým dozvedeli – zmenky, ktoré kolujú niekde po svete, nie sú pod kontrolou župy.
S Parnhamsom sme sa stretli hneď 10. 2. v plnej profesionálnej zostave. Parnhams sa deklaroval ako poradca, ktorý mal vytvoriť koncept na financovanie multifunkčnej haly. Svoj vstup do Danube Areny obhajoval nejakou ochranou investícií, hoci teda presne nevieme, akých investícií, pretože žiadne peniaze jej nikdy neprišli. A po druhé, vstup do Danube Areny nebol upravený, resp. takýto vstup Parnhamsu nevyplýva zo žiadneho právneho predpisu, ktorý máme k dispozícii. To znamená, že vlastne nevieme, kedy a ako...; prečo Parnhams vrátiť akciu nechce, pretože myslíme si, že ju drží neoprávnene, ale prečo a ako... to vrátiť nechce. Posledná informácia zo včerajška je – zaznelo nejaké neuveriteľné číslo, ktoré bude chcieť od... (Pozn. zapisovateľky: Nerozumela som jedno slovo.) (V reakcii na hlas z pléna:) Astronomické číslo. 
Stretnutie s AIC Leasing  Finanz AG: tiež sme sa s pánmi stretli viackrát. AIC informovali o tom, prečo vlastne neposlali tie peniaze, a odvolali sa na list Danube Areny, ktorý ich údajne žiadal, aby tie peniaze neposielali, avšak Danube Arena ich nežiadala o to, aby neposielali peniaze, naopak, Danube Arena ich požiadala o poslanie peňazí, ale poprosila ich, aby sa s nimi disponovalo, požiadala ich listom, samozrejme, písomne, aby sa s nimi disponovalo, keď sa pripíšu na účet, so súhlasom nového vedenia. Čo ale Danube Arena spravila v rozpore s tou zmluvou, ktorú s nami uzatvorila, bolo, že podpísala a odoslala zmenky na tých 10 + x-celé tisíc eur, to znamená 10 miliónov EUR, rovno do rúk AIC, pretože podľa zmluvy to mala odoslať do úschovy banky. Takže výsledok toho stavu je, že na účte nie sú peniaze, ani koruna, a zmenky – 10 miliónov EUR plus úroky – avalované 1. župnou, ktorá je majiteľ nehnuteľností, sú preč. AIC prisľúbila, že vrátia tie zmenky, minimálne že stransparentnia ich držbu a uložia ich do úschovy nejakej banky; dohodli sme sa, myslím, na Sparkasse Bonn. To sa do dnešného dňa nestalo. 
Stretnutie s AEG bolo rovnako prekvapujúce. Keď sme konfrontovali, proste poprosili zástupcu AEG, aby sa vyjadril k predmetnej štúdii, ktorá je na stole, ktorú Parnhams predstavuje ako štúdiu za spolupráce AEG a kde AEG je uvedený ako zdroj troch až štyroch zásadných informácií, finančných informácií o tom, ako tá hala bude fungovať, tak pán Kabatznick sa na to pozrel a povedal, že to nikdy nevidel, že ich o spoluprácu v tomto nikto nepožiadal, že oni žiadne takéto čísla nikomu nedávali. Tiež povedali, že okrem tlačovej konferencie z októbra 2009 je toto ich prvé stretnutie s vedením BSK. 
Ďalej sme sa venovali vlastne týmto projektom vo všeobecnosti a páni nám vysvetlili, že vlastne nikde vo svete alebo nikde v takých tých relevantných referenčných krajinách táto hala nie je zisková, že to je veľmi problematické, nie sú tieto projekty samofinancovateľné a zdroje vychádzajú zo širšej politickej dohody, že si samosprávy povedia, že to budú platiť. Hovorili sme o Budapešti, o Viedni, o podobných projektoch, konkrétne nás aj informovali o projekte v Kodani, ktorý mal presne podobne ako táto hala byť postavený, a záver celej tej diskusie o Kodani je, že postavený nebude, pretože tie náklady sú také vysoké, že vlastne financovanie presahuje verejný záujem, ktorý je na prevádzkovaní a vlastne vlastníctve športoviska. 
Toto celé sa uskutočnilo zarámcované skutočnosťou, že vlastne dozorná rada spoločnosti v tomto kritickom období ani raz nezasadala, predseda ju nezvolal ani raz, takže si vlastne neplnila svoje funkcie, pre ktoré bola zriadená, nechránila záujmy akcionára. Keď teraz počujeme informácie o tom, že dozorná rada nevedela o tom, čo sa deje, že ju predstavenstvo neinformovalo, zdá sa nám to trochu nepravdepodobné, pretože tu je tá pikantéria, že predseda dozornej rady bol zároveň aj starosta Petržalky, keď si navzájom podpisoval územné rozhodnutia Danube Areny, takže musel byť veľmi dobre informovaný o tom, že sa tam niečo deje, napriek tomu proste dozorná rada nechala tento vývoj bez povšimnutia. 
Poďme na ďalší bod. 
(Pozn. zapisovateľky: Str. 10 – 11 písomného podkladu a počítačovej prezentácie k materiálu v bode 16.)
Výsledok tohto procesu je vlastne tvorba tej vôle. Na začiatku stál BSK s rozhodnutím o kúpe pozemkov, pozemkov za 300 miliónov korún a s potrebou ich využitia. Keďže sa blížili majstrovstvá sveta, tak, samozrejme, blízky koncept bol použiť tieto pozemky na výstavbu takejto haly. Tento úmysel sa ale čoskoro ukázal ako nereálny, pretože vláda rozhodla o tom, že majstrovstvá budú na inom štadióne. Napriek tomu BSK hľadal ďalej a aj bez finančných prostriedkov hľadal proste spôsob, ako týmto pozemkom proste dať nejaký zmysel. Do toho prišiel pán Parnham, ktorý vystupuje ako poradca, našiel partnerov – pána a pani von Kayser a našiel spoločnosť AEG pre prevádzkovanie haly. Za svoje služby si Parnhams fakturoval doteraz čiastku 437 tisíc EUR, pričom súčasťou týchto platieb boli aj zálohy na províziu, preddavky na províziu, ale nárok na preddavky na províziu podľa zmluvy, ktorú sám uzatvoril, má až v prípade, keď zabezpečil financovanie, keď prídu peniaze. Takže nevieme, podľa akého právneho dôvodu si vlastne fakturoval tieto preddavky na províziu, ktorá mu vlastne ešte vôbec nevznikla. Parnhams má za to, že zabezpečil financovanie a nárokuje si teda rôznu províziu, ktorá už aj bola uhradená, pričom finančné prostriedky na účet Danube Areny nikdy neprišli. Tiež Parnhams požiadal bývalé vedenie BSK o vstup do spoločnosti a to mu umožnilo spôsobom v súčinnosti s 1. župnou takým, že došlo k úplnému blokovaniu práv vlastne bývalého väčšinového, teraz už iba majoritného akcionára.
Danube Arena vznikla vlastne vzápätí po vzniku 1. župnej. Je to zmluvný partner Parnhamsu, pretože Parnhams má zmluvu o poradenstve s Danube Arenou, Danube Arena zároveň uzatvorila zmluvy o úvere s AIC a vznikol jej nový akcionár Parnhams. Parnhams pripravil – a teraz sa dostávam k jadru toho problému – štúdiu, pretože jeho úlohou bolo vytvoriť koncept haly a zabezpečiť financovanie, pripravil štúdiu s údajmi, ktorá vychádza zo samofinancovateľnosti tohto projektu. Deklaruje ich ako údaje AEG, ale ako sme si už povedali, AEG tieto údaje nepotvrdila, ba, naopak, povedalo, že doteraz čakajú na správu od BSK. 
Analýzy, ktoré sme nechali pripraviť, a to kvalifikovanými ekonómami, tak interne, ako aj externe, poukazujú na opak toho predpokladu, to znamená, hala nebude samofinancovateľná, ale stratová a stála by daňových poplatníkov milióny korún ročne. Tento záver podporil vlastne aj záver spoločnosti PricewaterhouseCoopers, ktorá má skutočne v tomto veľké skúsenosti.
Financovanie malo prebiehať tak, že finančná spoločnosť AIC, alebo ten sprostredkovateľ, pripravil koncept úveru a deklaroval pripravenosť do výšky 90 miliónov EUR, pričom z tej štúdie nevyplývalo, prečo práve 90 miliónov, a prečo nie 80 miliónov, alebo prečo nie 120 miliónov, ale proste bolo tam 90 miliónov. Bola to však len nezáväzná ponuka, ktorá sama bola podmienená ešte splnením ďalších dvanástich podmienok, o ktorých splnení nevieme, či nastalo, takže máme pochybnosti aj o tom, či vôbec táto ponuka nadobudla niekedy platnosť. Ale keďže projekt nebol v takom stave, aby sa vôbec dal projektovo financovať, tak Danube Arena podpísala s AIC dve úverové zmluvy (na 2x 5 miliónov EUR), ktorá suma je, mimochodom, presne rovná s hodnotou pozemkov. BSK podpísal ručenie týchto zmlúv, protizákonne, a ďalší vývoj sme si povedali, peniaze na účet neprišli, ale zmenky podpísané, voľne prevoditeľné zmenky podpísané a avalované odišli. K tomu sa žiada ešte povedať, že zmenky boli koncipované ako platobný inštrument, normálne v obchodnom styku je zmenka zaisťovací inštrument, pre prípad nesplnenia záväzku nastupuje zaistenie zmenkou, tu sa zvolila zmenka proste ako platobný inštrument, čo je v medzinárodnom normálnom obchodnom styku pomerne nezvyklé.
Cieľ tohto postupu mal byť taký, že z tohto dvakrát 5-miliónového úveru sa mala teda vypracovať štúdia, ktorá by potvrdila ziskovosť tohto projektu, a z tých ďalších 90 miliónov EUR sa malo splatiť tých prvých 10 miliónov EUR. Z čoho sa bude splácať tých ďalších 90 miliónov EUR to sa nevedelo, tomu sa nikto nevenoval. Takže podpísalo sa 10 miliónov EUR v čase, keď nebola zabezpečená ani koruna návratnosti. Na to sa vydali zmenky, avalovali a odoslali. AEG mala ten projekt operovať, resp. viesť, ale ako sme povedali, nebola do toho zapojená do tej hĺbky, aby vôbec sa mohla zapojiť nejakým zmysluplným spôsobom do projektu. 
Takže nám vznikol tento súčasný stav. 
(Pozn. zapisovateľky: Str. 12 písomného podkladu a počítačovej prezentácie k materiálu v bode 16.)
BSK má 100-percentnú spoločnosť 1. župnú, tá mala 100-percentnú spoločnosť Danube Arenu, a teraz má už iba 93 %, pretože 7-percentný akcionár je na základe rozhodnutí predchádzajúceho vedenia BSK a 1. župnej vlastne už iba 7-percentný akcionár bez možnosti kontroly nad touto spoločnosťou. Zároveň má Danube Arena pohľadávku voči 1. župnej, k tomu sa ešte dostaneme. Parnhams si fakturoval za poradenské služby 400 tisíc EUR Danube Arene a Danube Arena, pretože nemala peniaze, tak zobrala peniaze z 1. župnej a 1. župná tie peniaze mala na základe mandátnej zmluvy vlastne z BSK. K tej mandátnej zmluve sa ešte dostaneme. Danube Arena má zároveň dve úverové zmluvy, na 2x 5 mil. EUR, plus úroky, podpísané, odoslané a avalované zmenky. 
Vedľa mňa sedí pán Ing. Tomáš Drucker, poradca predsedu a zásadný spoluautor tejto štúdie. Pán Drucker, ak chcete ešte niečo k tomu doplniť, nech sa páči. 
(V reakcii na hlas p. Ing. Druckera:) Netreba. Ďalej, dobre. 
Takže ale teraz pristúpime k finančnému prehľadu. Teraz vás poprosím, keby ste k tomu povedali niečo.

Ing. Tomáš Drucker, poradca predsedu Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem pekne.
(Pozn. zapisovateľky: Str. 13 – 14 písomného podkladu a počítačovej prezentácie k materiálu v bode 16.)
V tejto prvej časti si prejdeme len finančný prehľad, čo sa týka súčasného vývoja, budeme sa zaoberať dvomi spoločnosťami, to je 1. župná a Danube Arena – súčasné výdavky pre spoločnosť 1. župná, ktoré realizovali na základe zmlúv, sú na úrovni 136.525 EUR, výdavky Danube Areny sú vo výške 530.860 EUR, čo znamená, že náklady na tento projekt doteraz, ktoré boli vynaložené, sú vo výške 667.385 EUR, prevažne zdroje na toto boli použité na základe..., vyfakturované, ako už kolega spomenul, 500.000 na základe troch faktúr a mandátnej zmluvy vo výške 500.000 EUR plus tam boli peniaze ako finančný, peňažný vklad. Okrem toho sa v týchto spoločnostiach nachádzajú nejaké úvery od súkromných osôb, tam si to potom môžeme v časti... prejsť. 
Peniaze, ktoré prišli na 1. župnú na základe vyfakturovanej dodávky za mandátnu zmluvu, ja sa k tomu dostanem neskôr, tieto peniaze takmer v celej výške boli poskytnuté formou pôžičky na Danube Arenu, ale čo je problém, že nebola odvedená daň z pridanej hodnoty, čím vznikol záväzok voči daňovému úradu, ktorý ešte do dnešného dňa nie je splatený. Naopak, na strane Danube Areny tieto peniaze boli vyfakturované prevažne na spoločnosť Parnhams plus náklady na architektonické štúdie. 

JUDr. Ivo Nesrovnal, poslanec Zastupiteľstva BSK a podpredseda BSK:  
Ďakujem pekne, pán inžinier.
Tým sme sa dostali k ďalšej strane, a to je vlastne to najhoršie alebo najzávažnejšie, čo nás v tomto projekte čaká, a to sú identifikované problémy a riziká. 
(Pozn. zapisovateľky: Str. 15 – 18 písomného podkladu a počítačovej prezentácie k materiálu v bode 16.)
Prvý a zásadný problém, ktorému čelíme a ktorý tu je, je stupeň pripravenosti, resp. nepripravenosti celého projektu. Skôr než boli na stole nejaké údaje, z čoho tento projekt bude žiť a ako sa to bude splácať, tak boli uzatvorené natvrdo dve úverové zmluvy bez zabezpečenia návratnosti. Je to taká zásadná vec, že sa jej budeme venovať ešte v samostatnom bode, takže ja to teraz preskočím a pôjdem k ďalším veciam.
Ďalší problém, ktorý župa má, sú vydané a odoslané zmenky spoločnosti Danube Arena, avalované 1. župnou, ktorá vlastne je majiteľ tých pozemkov. Zmenky sú vo výške 2x 5,267 mil. EUR a sú splatné do roka. Sú verejne prevoditeľné a myslíme si, že sa nachádzajú v AIC, resp. AIC nám to potvrdila, ale istí si, samozrejme, nie sme, pretože AIC už raz jednu zmenku previedla na akúsi nemeckú spoločnosť, Deutsche Forfeit AG, a až na veľké naliehanie teda tú zmenku od tejto nemeckej spoločnosti zobrali späť. Problém je napr. ten, že podľa zmluvy o úvere mala celá finančná operácia prebehnúť cez nejakú banku; hovorilo sa najprv o Tatra banke, ale to sa potom zmenilo na nejakú zahraničnú banku, s tým, že peniaze z AIC mali prísť do úschovy tejto banky, do tejto úschovy mali prísť podpísané a avalované zmenky, a až po pripísaní finančných prostriedkov na účet mala táto banka alebo tento trustee  zmenky odoslať. Nič z toho sa nestalo. Danube Arena požiadala síce o plnenie, o finančné poslanie(?), ale nepočkala na to a zmenky odoslala nie do banky, ale rovno do rúk AIC a AIC pre istotu žiadne peniaze ani neposlali.
Tým sa dostávame k úverovým zmluvám s AIC, ktoré boli podpísané v októbri 2009. Prečo boli podpísané, to predstavenstvo tejto spoločnosti nezdôvodnilo, neexistujú žiadne záznamy alebo rozhodnutia, kde by zdôvodnili, prečo preberajú tento záväzok. Takisto neexistuje rozhodnutie Predstavenstva 1. župnej, prečo avaluje tento záväzok. Ako sme povedali, finančné prostriedky neboli nikdy pripísané. AIC sa bránila tým, že ich údajne Danube Arena žiadala listom pani Flašíkovej a pána Fedorkoviča, aby tie peniaze neposielali, avšak ten list hovorí úplne niečo iné, ten list hovorí, že aby sa v prípade pripísania na konkrétny účet už mohlo disponovať iba so súhlasom nového vedenia Bratislavského samosprávneho kraja. Z toho je voči AIC jednoznačný záver, že držba tých zmeniek je neoprávnená, že proste oni tie zmenky mať nemajú a mali by ich vydať. Vydanie, vrátenie podmieňujú zaplatením proste bližšie neurčenej čiastky, naposledy sa hovorilo o 150 tisícoch EUR ako nejakých nákladoch spojených s financovaním, ale skutočný výpočet nákladov alebo ich financujúcej strany nám doteraz nepredložili.
Ďalší gigant v tomto projekte je Parnhams. Ako sme si povedali, má podpísanú poradenskú zmluvu na 36 mesiacov, vlastne nevypovedateľnú, veľmi ťažko vypovedateľnú, pričom poplatky sú paušalizované, bez ohľadu na plnenie. Zo zmluvy vyplýva, že vlastne Parnhams za nič neručí, hoci sa zaväzuje vykonávať najvyššiu profesionálnu štandardnosť. Zmluva obsahuje asi päť druhov rôznych poplatkov – od tých za úspech, ten success fee, o ktorom sme si hovorili, až po také tie paušálne poplatky – 20 tisíc EUR mesačne, ktoré sa platia bez ohľadu na to, či pracujú, či nepracujú, proste 20 tisíc EUR odchádzalo. Parnhams sa zaviazal, že bude fakturovať, resp. Danube Arena sa zaviazala tiež ako jeden z poplatkov, ako jednu z odmien, na úhradu všetkých nákladov, ktoré Parnhams utrpí v tomto. Parnhams fakturoval, fakturoval, ale žiadne informácie o tom... alebo podklady, za čo tie faktúry boli, tie cesty a všetky tieto veci, vyložene sme tam nenašli. Parnhams sa stal akcionárom Danube Areny za okolností, ktoré sme vlastne uviedli, to znamená, že z jeho postavenia ako poradcu z tej zmluvy pre neho nevyplývalo žiadne právo, aby sa stal akcionárom Danube Areny a už tobôž nie, aby jeho súhlas bol podmieňovaný na všetky úkony. Napriek tomu proste predchádzajúce vedenie nadprácou zabezpečilo nielen manažérsku kontrolu, ale stratu väčšinového postavenia a v spolupráci s 1. župnou vlastne stratu kontroly Bratislavského samosprávneho kraja nad svojím majetkom. Keď sme sa potom na jednom stretnutí pána Ing. Bajana pýtali, prečo to urobil, keď mu to zmluva neprikazovala a keď to má tieto negatívne následky, povedal, že „proste sme sa tak s predstavenstvom dohodli“. 
Ešte raz: prijatím nových stanov došlo k zvýhodneniu postavenia minoritného akcionára, zvýšilo sa kvórum, proste neprimerané výhody. A spoločnosť 1. župná sa na tomto podieľala, pretože vedome zmenila stanovy spoločnosti DA v neprospech BSK a to jej nevyplývalo zo žiadnej povinnosti ani zo žiadneho rozhodnutia.
Parnhams si uplatňuje rôzne náklady, uplatňuje si pravdepodobne aj poplatok za úspech, ten success fee, ktorý už aj tu niekde povedali, pričom podľa zmluvy, podľa § 5.2 poradenskej zmluvy poplatok success fee vzniká až v prípade pripísania časti alebo celej financujúcej sumy na účet Danube Areny. A keďže k ničomu takému neprišlo, tak si myslíme, že Parnhamsu asi žiadny nárok na poplatok neprišiel, a to aj podľa anglického práva, podľa ktorého je zmluva uzatvorená. Celý ten postup obsahuje vnútorne protichodné tvrdenia, napr. teda tento nárok Parnhamsu na poplatok v zmysle listu z 3. 11., keď hovoril, že pripravil pre Danube Arenu príležitosť v budúcnosti uzavrieť úverovú zmluvu, a teda, že príležitosť pripravil a vzniká mu nárok na poplatok, ale hovorí o budúcnosti úverovej zmluvy. Ale úverová zmluva bola podľa toho, čo sme my našli, uzatvorená predtým – 20. 6., takže buď o tom nevedel, že bola už uzatvorená zmluva, alebo ešte uzatvorená nebola. Ale aká bola skutočnosť, to presne nevieme.
Ďalší problém, ktorý v tomto figuruje, je vlastne účasť Bratislavského samosprávneho kraja prostredníctvom občanov na financovaní celého tohto podniku.
Ako sme povedali, v apríli 2009 podpísala 1. župná mandátnu zmluvu o poradenských službách s BSK. Zmluva bola podpísaná na činnosti, na ktoré ale 1. župná bola založená, ktoré mala vykonávať sama, svojím menom a pre seba, to znamená, územné rozhodnutie, stavebné činnosti, poradenské veci a podobné veci. Napriek tomu vystavila vlastne (my nevieme, kedy tá zmluva bola uzatvorená, pretože kópia je z 8. 4.; mohla byť uzatvorená predtým... alebo to nevieme kedy), ale napriek tomu, že vlastne 1. župná mala vykonávať tieto činnosti sama a vo svojom mene, pre seba, vyfakturovala ich BSK troma faktúrami, hneď 2. 4., na skoro 400 tisíc EUR a zase za plnenie, ktoré bolo v jej predmete podnikania. Zaujímavé je, že vyfakturovala činnosť o vydanie územného rozhodnutia, pričom včera pán Parnham v rozhovore tvrdil, že územné rozhodnutie vybavili oni. Tak to tiež teraz neviem, ako si vysvetliť(?), to si asi 1. župná bude musieť zistiť, čo vyfakturovala a čo vyfakturoval pán Parnham, a kto vlastne to územné rozhodnutie teda vybavil. 
BSK nerozpočtovalo týchto pol milióna EUR, ale napriek tomu peniaze z účtu odišli a pán Ing. Bajan teda zase na otázku, odkiaľ tie peniaze zobral, povedal, že ich proste poslal. Z účtu. A zobral zrejme z nejakého programu. Pre ilustráciu: Rozpočet Gymnázia Einsteinova je do 600 tisíc EUR, takže takýmto prevodom proste sme poslali učiteľov, žiakov na rok domov. 
Technický a právny problém, ktorý vznikol z tohto financovania, je, že do konca roka 2009, vlastne ešte do začiatku 2010 1. župná neodviedla DPH. To rezultovalo v liste rekomando z daňového úradu s hrozbou exekúcie na majetok 1. župnej, teda, kde sú aj pozemky. Na to už musel BSK reagovať a prinútil vlastne 1. župnú ku konaniu a vymenil dvoch členov predstavenstva. Podotýkam, že neodvedenie dane, resp. krátenie dane je trestný čin. Toto je veľký problém, pretože 1. župnej vznikol daňový nedoplatok vo výške asi 80 tisíc EUR, ktorý bude treba zaplatiť. Tým, že 1. župná tieto peniaze vlastne zobrala a poslala ďalej Danube Arena, ktorá ich okamžite vyplatila Parnhamsu, sa tieto peniaze deklarujú ako plnenie. A druhý negatívny krok okrem nedoplatku DPH je, že sa bude platiť daň z príjmu právnických osôb z tohto, a tretí, že, samozrejme, keďže vznikla daň z príjmu právnických osôb, musí sa platiť aj záloha. Takže státisíce eur škoda. Podarilo sa, našťastie, nájsť určitý technický, legislatívno-technický postup, ako toto ochrániť, resp. ošetriť. A tu poprosím zasa pána inžiniera, aby to vysvetlil.

Ing. Tomáš Drucker, poradca predsedu Bratislavského samosprávneho kraja:
Tam je potrebné asi povedať k podstate mandátnej zmluvy, že mandátna zmluva bola uzatvorená medzi Bratislavským samosprávnym krajom a 1. župnou na účely zabezpečenia a vybavenia úkonov súvisiacich s územným rozhodnutím a podobne. My sa domnievame, že tento právny titul uzatvorenia takejto zmluvy vôbec nemal byť daný, pretože rozhodnutím – uznesením zastupiteľstva, a tým posledným, 81/2008, deň po vzniku spoločnosti 1. župná jasne deklaroval, že 1. župná je tá spoločnosť, do ktorej vkladá pozemky a ktorá je na účely športovo-oddychové alebo na realizáciu projektu de facto multifunkčnej haly. Napriek tomu nedošlo, resp. k tomu samotnému vkladu týchto pozemkov došlo 27. marca 2009, takže môžeme hovoriť o istej existencii nárokovateľnosti takejto mandátnej zmluvy. Spor je v tom, že tieto zmluvy nie sú podpísané, existujú len overené kópie z 8. apríla a celá suma bola vyfakturovaná 2. apríla. Keď sa pozriete na tie úkony, tak zistíte, že výška samotného plnenia, hodnoty plnenia je ďaleko, ďaleko nižšia, a tu sa dostávame do toho vecného sporu, to znamená, že tu môže ísť skutočne o neoprávnené obohatenie a problém s daňovým úradom. Takže my skúmame túto časť z pohľadu vecného plnenia, to znamená, že či skutočne výška plnenia mala byť takto neprimerane vysoká k samotnému dodaniu. Zasadlo predstavenstvo, v podstate sa rozhodnutím uznieslo v tejto veci túto danú vec preskúmať v spolupráci s príslušnými orgánmi aj daňovým úradom. Rovnako zasadla aj dozorná rada, ktorá schválila takýto postup. Z tohto titulu vychádza, že v prípade, že by sme museli alebo že by sa určilo, že výška plnenia je vysoká a neprináleží 1. župnej za toto plnenie, tak 1. župná bude povinná vrátiť tieto peniaze späť zastupiteľstvu, a, samozrejme, v danom účtovnom roku 2009 budeme podávať opravné daňové priznanie, to znamená, že budeme si nárokovať s daňovým úradom zníženie nedoplatku na DPH, takisto aj na dani z príjmov právnických osôb. 

JUDr. Ivo Nesrovnal, poslanec Zastupiteľstva BSK a podpredseda BSK:  
Ďakujem. 
V každom prípade išlo z finančného pohľadu alebo z pohľadu cash flow o najhoršie možné riešenie tejto situácie. K tomu teda patrí, že vlastne pol milióna EUR 1. župnou iba preplávalo do Danube Areny, ktorá ich vyplatila Parnhamsu. Celé toto sa uskutočnilo bez vedomia zastupiteľstva a nerozhodovali o tom ani orgány spoločnosti, ani predstavenstvo, ani dozorná rada, ktoré to mali vlastne preskúmať z hľadiska obrany záujmov spoločnosti, z hľadiska skutočných záujmov spoločnosti a hlavne z hľadiska ochrany záujmov akcionára, tak ako to vyžaduje Obchodný zákonník. 
Tým sa dostávame k jadru problému, k tomu najhoršiemu, teda k tomu najzávažnejšiemu problému, teda štúdia spoločnosti Parnhams, ktorí ju predložili a ktorou teda dokumentujú alebo dokumentovali samofinancovateľnosť projektu; teraz už neviem, či ju dokumentujú, pretože zase pán Parnham sa vyjadril, že to nikdy negarantovali, tak teraz neviem, aká je tá profesionálna integrita tejto spoločnosti, keď na jednej strane tvrdia, že to samofinancovanie...(?) (Pozn. zapisovateľky: Nerozumela som jedno slovo.), na druhej strane v novinách verejne spochybňujú sami svoju prácu. 
V každom prípade je to štúdia napísaná veľmi zlou angličtinou, takže z toho plynie, že to asi nepísal žiadny zahraničný expert, ale vznikala mimo anglického priestoru. Štúdia sa opiera o niektoré základné premisy, ktoré podľa relevantných porovnaní, ako interných, tak aj hlavne externých expertov, s ktorými BSK spolupracoval, sa ukazujú za nereálne a nedosiahnuteľné. Prvý, najzávažnejší problém je ten, že AEG, ktorá mala garantovať ziskovosť tejto haly, ktorá mala garantovať prevádzku, ktorá mala garantovať hudobné a všetky možné ďalšie podujatia a hlavne ktorá mala dodať záväzné informácie, povedala, že sa na tomto nepodieľala a také informácie neposkytla. Takže to stavia štúdiu do takého divného svetla. Štúdia vychádza z predpokladu, že tam bude v podstate skoro každý týždeň nejaké športové podujatie, ale zase z rozhovorov s inými majiteľmi hál a s inými poradcami vieme, že bez vlastníctva, existencie stáleho hokejového klubu, ktorý by tam každý týždeň pritiahol nejakých pár tisíc ľudí, aby sa tam ľudia naučili chodiť, tak je tento predpoklad nereálny. A potvrdzujú to tak skúsenosti zo Sazka Areny, Steel Areny v Košiciach, ktorú, teda mimochodom, Parnhams tiež sám uvádza ako referenčný projekt, alebo z Liberca, kde sú Bílí Tygři, ktorí tam vždy pritiahnu nejakých ľudí. Z toho vyplývalo, že keď tam nemáte stáleho nájomcu, stály prísun ľudí, tak všetko je ad hoc a ťažko sa uvažuje s pravidelným prenájmom všetkých SKY boxov na úrovni 100 % za 60.000 EUR ročne, pretože keď tam nie sú pravidelné podujatia, tak tým SKY boxy nebudú mať ten úspech. To dokazuje aj Sazka Arena, kde proste SKY boxy sú obrovský problém, a zároveň to znamená, že ani marketingové práva, ako televízia, reklama a podobné veci, nebudú naplnené. Takisto sa nemôže..., nevieme odkiaľ proste vznikla informácia, že niekto si tú halu na 10 rokov prenajme a za prenájom okamžite zo začiatku zaplatí 10 mil. EUR. Takáto informácia od nikoho nezaznela, od nikoho nikdy nebola verifikovaná, a napriek tomu sa tam proste nachádza. Ceny vstupeniek na tieto podujatia sú x-násobne vyššie ako tie, ktoré sa dosahujú na Slovensku. Na Slovan stojí hokej 5 EUR, keď je extraliga, tak 12, 20, ale nikdy nie 40, 50, 60, alebo 30, ako s tým počítala tá štúdia. Naplánovaných akcií je v podstate sto. Zase na porovnanie so Steel Arenou v Košiciach, ktorá tiež robí celoslovenské akcie a ktorá nemá také veľké konkurenčné haly, ako má Bratislava, Budapešť a Viedeň, Sibamac atď., pretože tam okolo Košíc nie sú takéto haly, tak tam je celoslovenských podujatí 24. A zase uvádzam, že Steel Arena je referenčný príklad Parnhamsu v tej štúdii. To znamená, že ten percentuálny zisk z predaja vstupeniek atď. bude oveľa nižší ako plánovaný. Ďalší problém tejto štúdie je, že vlastne nehovorí, kto má byť investor, lebo predchádzajúce vedenie tvrdilo, že nejaký investor príde, investor, investor, investor... Štúdia nehovorí, kto má byť investor. Ale my keď sme sedeli s AEG alebo s AIC – na otázku: „Investor, my? Nie. Investor ste vy.“ Takže proste všetci vychádzali z toho, teda AIC a AEG vychádzali z toho, že investor je župa, naopak, verejnosť u nás bola..., aj župa bola v presvedčení, že investor je zahraničný, ten, ktorý to bude prevádzkovať. A štúdia Parnhamsu, bohužiaľ, k tomuto jasnú odpoveď nedáva. 
(Pozn. zapisovateľky: Str. 19 – 20 písomného podkladu a počítačovej prezentácie k materiálu v bode 16.)
Vtip je v tom, že keď zoberieme ktorýkoľvek z týchto údajov, nereálnych, ktoré sú tam, a iba trochu ho znížime, tak už nastane vyšší regres tej predpokladanej príjmovej stránky a celý projekt sa dostáva do straty, tak ako vlastne vidíte na ďalšej strane – od roku 2, operácie, je vlastne výrazná strata, ktorá končí až v roku 17, kedy sa cash flow zase trochu začína obracať. Dôležité číslo je práve na konci spodného riadka – mínus 59 tisíc (Pozn. zap. V záhlaví tabuľky sa uvádza cash flow v tis. EUR.), to je kumulovaná strata, v roku 20 prevádzky je mínus skoro 60 miliónov EUR, ktorou by na prevádzku haly doplácali vlastne občania Bratislavského samosprávneho kraja. 
Pripravili sme aj v spolupráci s Pricewaterhouse aj iný pohľad na to, ilustratívnejší, a to znamená, otočili sme ten biznis model tak, čo by sa všetko muselo stať, aby štúdia Parnhamsu bola uskutočniteľná, aby to teda mohlo byť financovateľné a nestálo to verejnosť také mohutné finančné prostriedky. Prečítajte si, nech sa páči. Za predpokladu, že bude jeden lístok stáť 30 EUR a prevádzkovateľ haly získa 15 % zo vstupného, čo tiež nie je teda veľmi realistické, musí byť hala vlastne každý týždeň v roku minimálne jedenkrát plne vypredaná. Na to, aby ten projekt fungoval, musí mať hala kľúčového nájomcu na to, aby sa dali vlastne prenajať tie boxy za 57 tisíc EUR ročne, a všetkých päťdesiatpäť. Kľúčový nájomca nie je. 
Zo športových podujatí, na to, aby projekt fungoval, by priemerná návštevnosť musela byť na úrovni 62 tisíc návštevníkov a muselo by sa tam odohrať 35 zápasov. Na Slovan chodí 4800 ľudí a v play-off 6.688 ľudí. 
Aby sa dosiahli plánované príjmy z prenájmu reštauračných priestorov, tak by sa v hale muselo otočiť 880 tisíc návštevníkov. Za rok to znamená, že 83-krát by musela byť úplne vypredaná, a to všetci museli ešte minúť minimálne 120 korún a prenájom by musel tvoriť 30 % príjmov z haly.
Takže toto sú proste ciele, ktoré by hala musela splniť, aby sa naplnil projekt Parnhamsu. 
Finančný prehľad: Poprosím pána inžiniera.

Ing. Tomáš Drucker, poradca predsedu Bratislavského samosprávneho kraja:
(Pozn. zapisovateľky: Str. 21 – 23 písomného podkladu a počítačovej prezentácie k materiálu v bode 16.)
Ja som už túto časť stručne vysvetlil, to znamená, vzhľadom na pochybnosti, ktoré konštatuje aj uznesenie Predstavenstva 1°. župnej, pri uzatvorení zmluvy medzi Bratislavským samosprávnym krajom a spoločnosťou 1. župná je predpoklad, že toto plnenie bude musieť byť ponížené, a tým vznikne povinnosť 1. župnej vrátiť neoprávnené plnenie Bratislavskému samosprávnemu kraju. My navrhujeme, aby na základe tejto skutočnosti, pretože táto skutočnosť musí popisovať vecný stav a skutočnosť, ktorá sa nachádza v tej spoločnosti, tak, aby na toto plnenie poskytol Bratislavský samosprávny kraj pôžičku spoločnosti 1. župná, ktorá by sa následne započítala a v podstate z tej neoprávnenej fakturácie by sa stal Bratislavský samosprávny kraj veriteľom 1. župnej, čím istým spôsobom by sa stal aj veriteľom v prípade exekúcie na majetok a na pozemky v dôsledku práve toho, že nemáme v súčasnosti zmenky u nás, na ktoré je vydaný AVAL, alebo ktoré sú avalované 1. župnou. Tá druhá časť celého finančného hospodárenia vychádza z istého návrhu výdavkov a aj výnosov spoločnosti 1. župná a Danube Arena v roku 2010, na základe zmluvných, daňových záväzkov aj na základe istých prevádzkových odhadov. Ja uvediem, že celkové číslo činí zhruba 1,1 mil. EUR. My uvádzame kumulatívne túto informáciu za jednotlivé spoločnosti podľa toho, či ide o daňové, zmluvné alebo prevádzkové záväzky. Tento materiál sme detailne prezentovali na rokovaní finančnej komisie, kde sme uviedli každú položku, ktorá je plánovaná zhruba na výdaj. Môžem vás informovať, že skutočne sme nepočítali s istými výdavkami, ktoré si asi budú..., resp. ktoré odzneli aj v médiách a ktoré si aj spoločnosť Parnhams nárokuje. To znamená, že budeme rozporovať akékoľvek plnenie, ktoré tam nebolo dodané, alebo máme zjavné pochybnosti o obsahu. 

JUDr. Ivo Nesrovnal, poslanec Zastupiteľstva BSK a podpredseda BSK:  
Ďakujem.
Takže zhrnutie: 
(Pozn. zapisovateľky: Str. 24 – 25 písomného podkladu a počítačovej prezentácie k materiálu v bode 16.)
V súčasnosti nemôžeme hovoriť, že máme štúdiu projektu. To, čo je na stole, nemôžeme nazvať relevantnou štúdiou, na základe ktorej by sa dali urobiť realistické odhady toho, aké náklady budú s výstavbou a prevádzkou haly spojené, aký bude rozsah tej haly, čo všetko bude ponúkať, aká bude reálna využiteľnosť a aká bude investičná a prevádzková nákladovosť. Ten projekt, resp. štúdia, ktorá je na stole, toto, bohužiaľ, neponúka. 
Druhá zásadná vec je, že sa nepotvrdil predpoklad predchádzajúceho vedenia, že projekt bude samofinancovateľný, naopak, doterajšie analýzy ukazujú výraznú stratu, o ktorej zastupiteľstvo ani občania informovaní neboli a ktorú by museli niesť. To sa ešte zvýrazňuje vlastne v súvislosti s 30-percentným prepadom rozpočtu BSK, ktorému čelíme tento rok. 
Dôsledkom konania predchádzajúceho vedenia a spoločnosti 1. župná a Danube Arena župa doteraz vynaložila 667 tisíc EUR, ktoré, myslím, už asi župa neuvidí. Boli vydané, podpísané, avalované a odoslané zmenky v hodnote 10,534 mil. EUR. Rôzne spoločnosti, ktoré sa deklarujú ako naši poradcovia a robia tlačové konferencie v bratislavských hoteloch, si deklarujú ďalšie nároky, o ktorých si myslíme, že sú neoprávnené, ale vyplýva z nich ďalších približne, cca 1,1 mil. EUR. 

Ing. Tomáš Drucker, poradca predsedu Bratislavského samosprávneho kraja:
Ja ešte k tomu potvrdím, že v rámci tých 1,1 mil. EUR, to nie sú iba nároky spoločnosti Parnhams, sú to všeobecné záväzné alebo teda zmluvné záväzky vyplývajúce z platne uzatvorených zmlúv, je tam viacero zmlúv, vrátane toho sú tam aj záväzky voči daňovému úradu vo výške zhruba 200 tisíc EUR, ktoré už spomínaným spôsobom šetrenia a napravenia skutkového stavu plnenia medzi BSK a 1. župnou v prípade, že dôjde k takémuto znaleckému posudku, že nejde o takú výšku, si budeme, samozrejme, snažiť s daňovým úradom dohodnúť a znížiť tento náš záväzok zaplatiť. Takže v rámci 1,1 mil. EUR je viacero záväzkov daňových, ale aj zmluvných. 

JUDr. Ivo Nesrovnal, poslanec Zastupiteľstva BSK a podpredseda BSK:  
Takže v záujme potreby riešiť túto situáciu, ktorá môže mať závažné dopady na finančné hospodárenie BSK, a v záujme zabránenia ďalších strát, navrhujeme:
(Pozn. zapisovateľky: Str. 26 písomného podkladu a počítačovej prezentácie k materiálu v bode 16.)
•	Aby Zastupiteľstvo Bratislavského samosprávneho kraja rozhodlo nepokračovať v projekte multifunkčnej haly pripravovanej bývalým vedením BSK spolu so spoločnosťami Parnhams a AIC.
•	Aby ukončilo, resp. vysporiadalo všetky zmluvné a právne vzťahy so zúčastnenými subjektmi, ale s cieľom maximálnej ochrany práv a majetku BSK.
•	Aby schválilo finančnú pôžičku spoločnosti 1. župná vo výške 1,593 mil. EUR na dobu 5 rokov s podmienkou, že 1. župná, a. s., bez zbytočného odkladu všetky usporené prostriedky z titulu daňových záväzkov vráti BSK. 
•	A pretože si myslíme, že pozemky si zaslúžia využitie a občania majú právo na využitie týchto pozemkov v ich prospech, predložiť zastupiteľstvu analýzu využitia predmetných pozemkov aj s možnosťami využitia na športovo-kultúrne účely obyvateľov BSK.
Ďakujem za pozornosť. 

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem veľmi pekne za prezentáciu a ďakujem za trpezlivosť, lebo problém naozaj nie je jednoduchý a v zmysle toho, ako sme sa rozhodli my ako nové vedenie fungovať, to znamená otvorene, zrozumiteľne aj voči poslancom aj voči verejnosti, tak v tomto zmysle táto analýza je aj dostatočne podrobná a umožňuje vlastne si urobiť závery. 
Skôr než otvorím rozpravu, poviem jeden svoj generálny pohľad, ktorý považujem za dôležitý. To úplne najdôležitejšie je, že celé mesiace bola verejnosť zavádzaná v tom, že ide o projekt, ktorý nebude stáť ani jedno euro a nebude tam ani jedno euro záruk. To považujem za pád najväčšieho mýtu okolo tohto projektu. Počuli ste jasne vydokladované, čo všetko nás to stálo, počuli ste hrozbu toho, že zmenky nie sú pod našou kontrolou, ... (?) (Pozn. zapisovateľky: Nerozumela som jedno slovo, príp. dve slová.) ako spoločnosť Danube Arena. Venovali sme tomu dostatok času, aby sme vyjednávali o tom, aby sa tieto veci vrátili naspäť. Stav je momentálny taký, aký kolegovia popísali, čiže my sme sa možno z jedného projektu, ktorý mal byť ako snom každého Bratislavčana, dostali do jednej nočnej mory, kedy zachraňujeme, hasíme a zachraňujeme majetok, ktorý máme nejakým spôsobom ochraňovať. Podotýkam, že na základe zmlúv a krokov, z ktorých mnohé boli urobené počas volieb a po voľbách. Ja to považujem za veľmi nefér, považujem to za nespravodlivé zoči-voči hlavne obyvateľom Bratislavského kraja. Keby to bolo bývalo tak, že všetky tieto zmluvy nás nestoja naozaj ani euro a že tam naozaj neručíme, tak nie je v tomto žiaden problém. 
Napriek takto mnohotýždňovému a mesačnému úsiliu našich najlepších ľudí, toto je výsledok, je mi to ľúto, a s týmto otváram rozpravu, s tým, že závery naozaj smerujú k tomu, aby sme maximálne ochránili naše majetky, za ktoré zodpovedáme, a maximálne z tohto projektu dokázali vyťažiť to, čo sa dá. Ale v tejto situácii si neviem predstaviť, že by sme v tomto pokračovali ďalej za tých okolností a nevýhodných zmluvných podmienok, ktoré podpísané sú. To, myslím, nestretol som žiadneho odborníka, ktorý by tvrdil o tom opak. Ale otváram týmto rozpravu. Nech sa páči. 
Registrujem do rozpravy prihlásenú pani poslankyňu Kimerlingovú.

Ing. Viera Kimerlingová, poslankyňa Zastupiteľstva BSK:  
Vážený pán predseda, vážení kolegovia,
ja by som mala niekoľko otázok a, myslím si, že tie otázky patria predsedníčke Predstavenstva 1. župnej aj Danube Areny. Prvá otázka sa týka konania po voľbách. Pýtam sa pani predsedníčky, prečo sa konalo po voľbách, a to v oblasti zmeniek, v oblasti vstupu Parnhamsu do Danube Areny a prečo sa menili stanovy v Danube Arene. 
Totiž ja mám takú osobnú skúsenosť: v roku 2006, keď starosta Bajan bol zvolený za župana a odišiel na župu, tak ja som takmer rok plnila úlohy starostu v Petržalke až do zvolenia nového starostu. A keď bolo zrejmé, že voľby vyhral starosta Ftáčnik, alebo vtedy pán Ftáčnik, tak ma navštívil a požiadal ma, aby som až do ustanovujúceho zasadnutia zastupiteľstva nepodpisovala žiadne závažné dokumenty. Pre mňa to bola úplne zbytočná požiadavka, pretože ja som si pokladala za morálnu povinnosť, politickú korektnosť a serióznosť úplne ľudskú, že sa takéto veci diať nebudú, a tak som si myslela, že keď pán starosta Ftáčnik to odo mňa žiadal, že v ich kruhoch je to taká bežná vec, že sa nerobia závažné veci po voľbách, keď je jasné, že tam príde nový človek. 
Čiže pýtam sa pani predsedníčky predstavenstva prečo. 
Druhá otázka: Prečo sa odoslala zmenka spoločnosti AIC a nie do banky, ako bolo dohodnuté zmluvne? Tak ako... – zmenky pôjdu do banky, úverové prostriedky pôjdu do banky a banka potom vysporiada k spokojnosti všetkých strán tieto vzťahy. Prečo sa urobila takáto transakcia?
Potom: Prečo nezasadalo Predstavenstvo 1. župnej, keď sa robili také rozsiahle a vážne kroky?
A posledná otázka, ktorá je taká trochu osobná a vyplýva z fotografií, ktoré boli na jeseň 2009 v týždenníku Trend uverejnené: či sa pán Flašík, prípadne rodina Flašíková dobre pozná s pánom Parnhamom. 
Ďakujem.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem veľmi pekne.
Jednu krátku poznámku poviem k tomu. Myslím, dva dni po voľbách ja aj pán Nesrovnal sme sa stretli s pánom Bajanom a požiadali sme ich o toto isté a menovite v prípade Danube Areny. Čiže túto požiadavku ja som takisto urobil už po voľbách a dostali sme, pokiaľ viem, ubezpečenie, že samozrejme, ako to je..., že žiadne nezvratné kroky nebudú. A ja si myslím, že 10,5-miliónová zmenka..., tak teda už neviem, čo by bol nezvratný krok, keď toto je bežná vec.
Nech sa páči, pani Flašíková-Beňová, poslankyňa.

PhDr. Monika Flašíková-Beňová, poslankyňa Zastupiteľstva BSK:
Ďakujem veľmi pekne, pán predseda.
Ja len s faktickou poznámkou budem reagovať na pani kolegyňu, aj vysvetlím, prečo len faktickou poznámkou a prečo som sa neprihlásila do tohto vystúpenia. 
Čo sa týka pána Barrieho Parnhama a môjho manžela, stretli sa raz v živote a tam som môjho manžela p. Parnhamovi predstavila. Preto tá fotografia, ktorá nebola len v Trende, ale aj v iných médiách. Žiadna iná fotografia neexistuje, pretože môj manžel sa nikdy predtým a nikdy potom s pánom Parnhamom nestretol. Veľmi úprimne k tomu pridávam, že aj z dôvodu, že môj manžel po anglicky nehovorí.
Čo sa týka vašich ďalších otázok: Urobím také dve porovnania, pani kolegyňa. Bola som predsedníčkou predstavenstva, ktorú do tohto predstavenstva nominoval pán župan Bajan, a ostala som predsedníčkou predstavenstva, pretože ma o to požiadal pán župan Frešo. To je prvá vec. Ako predsedníčka predstavenstva som mala k dispozícii kolegov, ktorí sa týmto projektom zaoberali vecne. A tak ako to bol v minulosti pán Ing. Fedorkovič, dnes mám taký istý kontakt na pána Ing. Druckera. To znamená, že tak ako v minulosti som sa väčšiny rokovaní nezúčastňovala, tak ani v súčasnosti ani nové vedenie, ani pán Ing. Drucker ma nikdy k takýmto rokovaniam neprizvali. Neviem preto, na základe čoho vznikla štúdia Pricewaterhouse, neviem, ako tieto rokovania prebiehali. Ale práve preto, že som vo funkcii predsedníčky predstavenstva bola z dôvodu, že som bola predtým podpredsedníčkou župy a teraz som poslankyňou tej istej župy, tak som predpokladala, že zodpovední sú tam tí, ktorí sú nominovaní priamo teda županom. Teraz pán Ing. Drucker, pred ním pán Ing. Fedorkovič. 
Keďže v stredu na zasadnutí predsedov poslaneckých klubov odzneli informácie, pani kolegyňa, ktoré aj pre mňa boli nové, tak som požiadala na následnom rokovaní dozornej rady, aby bolo možné, aby boli prítomní aj ľudia, ktorí priamo sa týmito obchodmi zaoberali a ktorí ich priamo pripravovali. Preto na to zasadnutie dozornej rady po dohovore s predsedom dozornej rady prišiel pán Bajan, pretože na rokovaniach s pánom Nesrovnalom aj na poslednom predstavenstve mi pán Nesrovnal aj teda ďalší členovia vedenia župy povedali, že pán Bajan nemá záujem komunikovať, a ja som ich len upozorňovala, že je množstvo otázok, ktoré by im vedel zodpovedať pán Bajan, a nie ja. A takisto som tam pozvala zástupcov spoločnosti AIC, pretože informácia, ktorá prebehla na zasadnutí predsedov poslaneckých klubov, že sa nám zmenky túlajú niekde po svete a že sa k nim nevieme dostať, bola pre mňa rovnako nová, a preto som žiadala, aby niečo podobné bolo vysvetlené, a zástupca spoločnosti tam aj prišiel, a som veľmi rada, že som ho tu videla aj dnes, aby teda k tomu vedel povedať aj svoje stanovisko.
Takže aby sme porovnali tie dva príklady a tie dve predstavenstvá, v ktorých moja pozícia je stále tá istá, akurát že prvýkrát som tam bola z poverenia bývalého župana a teraz som tam z poverenia súčasného župana. A predtým sa o projekt staral pán Ing. Fedorkovič a dnes to robí pán Ing. Drucker.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem veľmi pekne.
Ešte pán Ivo Nesrovnal s faktickou poznámkou. 

JUDr. Ivo Nesrovnal, poslanec Zastupiteľstva BSK a podpredseda BSK:  
Iba krátke upresnenie k tomuto, pani kolegyňa: Obchodný zákonník nerozlišuje v tom, nepozná pojem, kto sa o projekt stará, pozná členov a predsedu predstavenstva ako obchodnej spoločnosti, ktorá je podľa tohto zákonníka povinná vykonávať svoju prácu s odbornou  starostlivosťou, zohnať si a zaistiť si všetky dostupné podklady k tomu predmetu rozhodovania a konať v záujme spoločnosti a akcionára. Nikde sa nehovorí, kto, čo, konkrétne projekty vybavoval, alebo kto koho nominoval.
Ďakujem.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem veľmi pekne. 
Nech sa páči, pán poslanec Šramko sa prihlásil.

Ing. Peter Šramko, poslanec Zastupiteľstva BSK:  
Ďakujem, pán predseda.
Vážené kolegyne a kolegovia,
som rád, že je tu aj bývalý predseda pán Bajan, lebo na poslednom stretnutí, keď sme mali stretnutie predsedov poslaneckých klubov, pani Flašíková-Beňová povedala... (Už tu nie je? Je.) ... povedala, že o mnohých veciach nevedela, lebo ona dôverovala, že keď pán Bajan niektoré veci konal alebo keď doviedol človeka a povedal, že to je jeho človek, takže verila, že to bude dobré. A preto by som nie ústnu odpoveď, ale chcel by som požiadať pána župana a vedenie, aby písomne vyzvali ako pani Flašíkovú-Beňovú, tak isto aj pána Bajana a ostatných zodpovedných, ktorí vo veci konali, o písomné stanovisko k tomuto materiálu, ktorý tu bol predostretý. V prvom rade ho chcem pochváliť, lebo, priznám sa, ani Winnetou s Old Surehandom by možno lepšie neodhalil stopy, ako odhalili títo mladí páni, a, samozrejme, musím povedať, že možno Winnetou by objavil ešte viacej, a bojím sa toho, že čo sa ešte objaví, lebo len neznalý môže povedať, že..., no niekto si účtuje, aj keď nič neurobí, 20 tisíc EUR. Sme v krajnej núdzi, nielen ako BSK, ale celá republika. Koľkí ľudia sú radi, že dostanú 500 EUR, keď zarába niekto tisíc, už je dobrý, desaťtisíc, no tak to je výborný, a tu niekto len mirnix-dirnix podpíše nejaké zmluvy, a musím povedať, zopakujem, čo povedala pani Beňová, že orgány konali bez akejkoľvek náhrady. No dobre sa koná bez náhrady, keď plynú všelijaké peniaze. Ja neviem, ako sa to robí, ale len tušenie z tých všetkých novín a novinových správ a televíznych správ, ako existujú biele kone a ako plynú všelijaké provízie a podobne, a nechce sa mi veriť, keď nevidíme za týmito peniazmi žiadnu konkrétnu robotu, že takéto niečo sa nedialo aj tu. Nechce sa mi veriť. 
Ja som úplne zhrozený, ja som si popísal všelijaké poznámky, ale jedno je isté: v ten deň, keď 1. župná vytvorila Danube Arenu, sa to robilo úmyselne, aby sa to vzdialilo BSK, poslancom, aby sme na to dobre nevideli, aby sme nemohli kontrolovať v zmysle našich predpisov, a neverím, pani Beňová, že ste to urobili za účelom toho, že aby to bolo oddelené, že tu bude nejaká jedna firma riadiť nejakú športovú halu a iná nejakú inú. Vy ste mohli pokojne riadiť to, čo bolo treba, tak ako to bolo založené, a keby zastupiteľstvo videlo, že táto spoločnosť to nestíha, tak založí ďalšiu svoju spoločnosť, na ktorú má priamy dosah a môže riadiť ďalšie aktivity. Ale som presvedčený, že od tohto dňa sa všetko dialo úmyselne a tak, ako boli posplietané tie všetky grafy, tak som presvedčený, že neboli také pekné, farebné a tak prehľadne urobené, ale niekto to pred nejakým rokom si tak nakreslil – „a ty urobíš toto, ty to, to nebudú vidieť...“ a jedno s druhým. Som presvedčený, že to bolo niekde veľmi dokonale vymyslené, a je mi z toho celkom nanič.
Ďakujem.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem pekne, pán poslanec.
Práve to, že máme situáciu, že môžeme sa o tom rozprávať tu slobodne a pred očami verejnosti, to je ten zásadný rozdiel. Keby sa bol po voľbách alebo už pred voľbami zásadným spôsobom celý tento projekt odohrával pred očami verejnosti, tak sa nedostaneme do tejto situácie. Mňa viacerí informovali, že dokonca aj výberová komisia, ktorá k tomu zasadala, neprijala stanovisko vôbec k tej zmluve samotnej a k tým partnerom. Ale vrátim iba jednu vec do pozornosti a kvôli tomu tu dnes sedíme, je to tak, že nemáme investora. Je to tak, že to proste nie je situácia, kde župa nemá žiadne záruky, má tam obrovské záruky. Všetky tieto riziká máme na sebe a naviac sme tam proste zaplatili nemalé peniaze, a naviac nemalé peniaze, tu počujem, že si aj kdekto nárokuje na základe tých zmlúv, ktoré boli uzavreté, a ja si myslím, že v tejto situácii treba ten požiar zahasiť. Nespôsobili sme ho my, nespôsobili sme ho ako nejakým svojím..., tým, že my sme dokonca na to aj upozorňovali pred voľbami, ja som pred voľbami bol vo viacerých diskusiách a povedal som úplne jasne všetkým občanom Bratislavského samosprávneho kraja, že jednoducho halu áno, pokiaľ nebude stáť ani euro ako župu a pokiaľ nebude ani euro župná záruka. Všetko je tu porušené.
Nech sa páči, pani Flašíková-Beňová.

PhDr. Monika Flašíková-Beňová, poslankyňa Zastupiteľstva BSK:
Ďakujem veľmi pekne, pán predseda.
Ja len krátka reakcia: ja to naozaj chcem nechať v takom vecnom tóne, ale ja si vyprosím invektívy pána kolega Šramka, prípadne aj ďalších kolegýň a kolegov, ak by ich mali pripravené, pretože ja tu nie som obvinený, dobre?. Ja som vysvetlila svoje postavenie, porovnala som ho s tým, aké je v súčasnosti; je úplne obdobné, a ja si vyprosím, aby tu pán Šramko alebo ktokoľvek iný v tomto zastupiteľstve prejudikoval, či som niečo vedome spáchala a či som sa dopustila podvodu.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem pekne.
Pani poslankyňa Plšeková, nech sa páči.

MUDr. Iveta Plšeková, poslankyňa Zastupiteľstva BSK:  
Ďakujem.
Naozaj informácie, ktoré sme dostali, sú šokujúce. Chcem poďakovať tým, ktorí pripravili materiál, za veľmi, veľmi prácnu, podrobnú analýzu, množstvo hodín práce ste tomu museli venovať. Ďakujem. A, samozrejme, neteší ma to, pretože začali sme dnešné rokovanie o Slovak Lines, ktoré hovorí o tom, kde sme prerobili zrejme nejaké peniaze, a nie malé. Hovorili sme dnes o rozpočte, ktorý je taký, aký je, a vidíme, že čakajú nás záväzky, ktoré sú ešte viac pre nás nepriaznivé, než sme si vôbec vedeli predstaviť, keď sme nastupovali do tohto zastupiteľstva. 
Mne tento projekt nepripadá nijako úžasný, ako bol prezentovaný ešte v minulom volebnom období, a keďže som tu za Petržalku, ktorá mala vždy eminentný záujem, aby v priestore, na ktorom sa má Danube Arena nachádzať, boli športoviská alebo nejaký športovo-kultúrny stánok, ktorý by mohli využívať všetci občania Bratislavského kraja, je to pre mňa ešte horšia informácia. Mne to pripadá naozaj ako množstvo iných projektov, ktoré v tomto volebnom období, nie na župe, ale celoslovensky boli a udiali sa, počnúc nástenkovým tendrom, PPP projektmi a emisiami, aj tento projekt, bohužiaľ, vo mne vyvoláva podobné nejaké spomienky a podobné pocity. 
Myslím si, že okrem toho, čo hovoril pán Nesrovnal aj s pánom Druckerom o rôznych porušeniach, o rôznych veciach, ktoré mali ísť cez zastupiteľstvo a nešli, je tu naozaj ešte aj akási trestnoprávna zodpovednosť, ktorú asi bude musieť župa takisto v nasledujúcich mesiacoch snažiť sa zodpovedať aj na tieto otázky. 
Chcem poprosiť kolegov, aby v závere podporili návrh uznesení, ktoré sú predložené, a hlavne ten, aby pozemok, ktorý v Petržalke bol takto viazaný, bol aj v budúcnosti využitý na športovo-kultúrne účely, nech už župa do budúcnosti bude stavať Danube Arenu alebo niečo iné, či to bude robiť sama, alebo v spolupráci s niekým iným. Chcem teda ešte v závere poprosiť, aby sme schválili takto predložené uznesenia.
Ďakujem.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem veľmi pekne. 
Pani poslankyňa Vášáryová, nech sa páči.

Mgr. Magdaléna Vášáryová, poslankyňa Zastupiteľstva BSK:  
Ďakujem veľmi pekne. 
Pripájam sa..., to sa nedá povedať ku gratulácii, lebo tento materiál je dostatočne smutný a šokujúci, ale ďakujeme za túto informáciu. A pretože by sme ju nemali mať len my takto, chcem sa spýtať, akým spôsobom bude zverejnená na tej stránke www.akodanubearena.sk, pretože to je veľmi dôležité a, myslím si, že všetci by sme mali upozorňovať obyvateľov Bratislavského kraja, aby si to pozorne pozreli, pretože to je nielen návod, ako vytiahnuť peniaze z Bratislavského samosprávneho kraja, ale, obávam sa, že tento recept fungoval aj pri iných projektoch aj na celoslovenskej úrovni. Takže to by mohla byť aj taká škola, ako to niektorí ľudia robili. Na mňa to, samozrejme, robí dojem čistej zlodejiny, nemôžem si pomôcť, a preto moja druhá otázka pre právnikov, ktorí sa tým zaoberali: Vidíte tam možnosť pohnať tých zlodejov (musím povedať) pred súd a proste podať na nich trestné oznámenie, pretože to, myslím si, že je jediná možnosť, ako trochu im šliapnuť do toho úsmevu, ktorým sa na nás usmievajú, keď sa tu týmto budeme trápiť. A tiež sa chcem prihlásiť k tomu, aby sme ponechali ten pozemok na kultúrno-športové využitie potom v Petržalke. Podporujem pani poslankyňu Plšekovú.
Ďakujem pekne.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem veľmi pekne. 
Nech sa páči, pán poslanec Ftáčnik a zároveň predseda dozornej rady, myslím si, že človek, ktorý o tom hodne vie. Nech sa páči.

Doc. RNDr. Milan Ftáčnik, CSc.,  poslanec Zastupiteľstva BSK:
Vážený pán predseda, vážené kolegyne, kolegovia,
aj ja sa chcem zapojiť do tejto diskusie. Pre mňa tie informácie nie sú nové, pretože od januára tohto roku som sa zúčastnil viacerých rokovaní a stretnutí na úrovni pána predsedu, pána podpredsedu a ďalších odborníkov, potom aj predstavenstva a dozornej rady. Chcem povedať, že dozorná rada, a to tu zaznelo, nezasadala v minulom roku, možno to niekto hodnotí ako chybu. Ja som bol prizývaný ako predseda dozornej rady, a to chcem povedať len pre poriadok, na zasadnutia predstavenstva od apríla do septembra minulého roku. Potom sa takéto predstavenstvá prestali organizovať a ďalej ten projekt bol manažovaný mimoriadnym zasadnutím, na ktoré bola prizývaná dozorná rada. To hovorím len ako faktickú poznámku.
Čo sa týka „zlodejiny“, ako to tu teraz zaznelo, ja by som povedal, že to z toho, čo sme tu počuli, priamo nevyplýva. Ja si myslím, že je to silné slovo, pretože to by ste museli povedať, kto je ten zlodej, kto je ten zlodej, kto si privlastnil nejaké cudzie peniaze. Ak podpísal nevýhodné zmluvy bývalý predseda, predstavenstvo a podobne, to je trošku iná kategória, ako povedať, že to sú zlodeji, pretože oni si peniaze neprivlastnili. 
Uvedomme si, čo sa stalo. Župa kúpila 9 ha pozemkov, za ktoré zaplatila zhruba 300 mil. korún, a urobila na to v podstate za nejaké peniaze, ktoré sa tam možno nešťastným spôsobom z kraja naliali, zhodnotila tie pozemky tak, že momentálne majú hodnotu 600 mil. korún. To tu nikto nepovedal. To v tej správe nebolo, len tak medzi rečou, nebolo to tam. Ale je to pravda. Toto sa stalo za akési náklady, ktoré župa riešila peniazmi, ktoré prišli do 1. župnej a potom sa dostali do Danube Areny. To, že sa platí poradcom, že sa dali zmenky, to sú veci, ktoré sa stali presne po tom septembri a ktoré, myslím, že sa stať nemali, pretože – chcem odpovedať pani poslankyni Kimerlingovej – pre mňa je bežná vec, že po voľbách sa takéto veci naozaj nepodpisujú. Ak ste hovorili, že „v ich kruhoch“, pani poslankyňa, spomeňte si na to, že aj KDH bolo tou stranou, ktorá podporovala pána Bajana vo voľbách, keď kandidoval na župana. Takže nepoužívajte tu takéto insinuácie a takéto invektívy, podľa mňa sem nepatria. Diskutujeme vecne.
Keby som chcel byť vecný, opýtal by som sa, a teraz tých pánov, ktorí tam vpredu sedia: kto objednal stanovisko PricewaterhouseCoopers a za aké peniaze bolo urobené? Len tak medzi rečou, už keď sme vecní a faktickí, nezasadalo také predstavenstvo, ktoré by povedalo, že takéto niečo si objednáva. To stanovisko tu podľa mňa malo byť predložené. Ak vy z neho vyberáte veci, ktoré prezentujete poslancom, a na tom má aj dnes urobiť zastupiteľstvo záver, že projekt je nevýhodný, tak by som chcel, aby sme mali jednu tabuľku na jednej strane, ktorú nerobil len Parnhams, ale robil ju aj poradca, ktorý sa volá KPMG, čo je spoločnosť veľmi renomovaná, minimálne tak, ako je PricewaterhouseCoopers, a porovnať si, že čo a ako. Ja s tým záverom súhlasím, ktorý ste povedali, nemám s tým problém, len chcem, aby sme rozprávali presne a rozprávali tak, ako to vyplýva z tých čísel.
Najvážnejšiu vec k tomu projektu povedal pán predseda, keď skonštatoval, a to skonštatovala aj dozorná rada aj predstavenstvo, že projekt mal byť samofinancovateľný, a nie je. To je najvážnejšia vec. Stojí nás to náklady, ktoré nás to nemalo stáť, podpísali to konkrétni ľudia, áno, nesú za to zodpovednosť, to nikto nespochybňuje. Ak tá zodpovednosť má byť vyvodená, tak to má urobiť Bratislavský samosprávny kraj, ale ukázalo sa, že tá predstava, s ktorou sa do tohto projektu išlo, že je možné zabezpečiť výstavbu veľkej haly za zhruba 90 miliónov EUR a zabezpečiť navrátenie toho úveru a prevádzku haly len zo samotných príjmov, ktoré tá hala bude vyrábať cez športové, kultúrne a iné podujatia, že toto je nereálne. Toto je nereálne, a teda v takomto projekte asi nemôžeme pokračovať. 
Ja chcem v tom zmysle navrhnúť úpravu uznesenia pod bodom B.1, kde sa táto skutočnosť konštatuje, a navrhujem doplniť tam slovíčko „doterajšieho“. Čiže B.1 by znelo: „Nepokračovať v realizácii doterajšieho projektu multifunkčnej haly v Bratislave-Petržalke.“ Ja by som nezabíjal myšlienku haly, aj si myslím, že tá myšlienka má podporu medzi obyvateľmi Bratislavy alebo Bratislavského kraja. Možno iná hala, možno menšia, možno inak zameraná, ale povedať, že nebude žiadna hala..., ja by som to formuloval tak, že ten projekt, ten zámer, ten postup, ktorý bol zvolený, sa neukázal ako produktívny, naopak, nás bude stáť 1,593 mil. eur, ktoré máme dnes uvoľniť, aby sme sanovali záväzky, ktoré boli popodpisované, ale nepovedal by som, že už žiadna hala nikdy nebude.
Mám takisto návrh k bodu D, k tomu podstatnému bodu, ktorý hovorí, že ďalej by sme mali uvažovať, čo s tým priestorom urobíme, pretože máme 9 ha pozemkov. Vadí mi tam trošku to slovíčko „aj“, keby predkladateľ autoremedúrou to slovíčko dal odtiaľ von. Neviem, ako inak chcete využiť tie pozemky, pretože územným plánom sú určené na šport. Čiže ak tam povieme, že aj s možnosťami využitia na športovo-kultúrne účely, na iné sa to nedá využiť. Museli by sme zmeniť územný plán, myslím si, že to nie je ambícia Bratislavského samosprávneho kraja, a myslím si, že to uznesenie D by bolo korektné vtedy, keby malo aj termín. Je tam: žiada pána predsedu pripraviť a predložiť kraju analýzu, ako by sa tie pozemky mohli využiť na..., s možnosťami využitia na športovo-kultúrne účely. Ja by som bol rád, keby samotný pán predseda alebo podpredseda navrhli termín. Mne by sa zdalo, že by sme mali ešte v tomto roku..., ja tu mám pracovne napísaný september, ale ak poviete iný termín..., mali by sme to poverenie pre pána predsedu dať aj s nejakým termínom, aby sa sem veci vrátili a diskutovali sme, čo ďalej. Lebo dnes urobíme vážne rozhodnutie, keď schválime ten bod B.1 – nepokračovať v tomto, čo sme mali, musíme to vysporiadať, o tom sú tie ďalšie uznesenia. Asi sa nám to ťažko bude robiť s nejakým jednoduchým pocitom, že stlačíme gombík, naozaj to nie je jednoduchá situácia, tak ako to hovorili moji predrečníci, ale mali by sme aj povedať, čo ďalej, a to v nejakom konkrétnom termíne. Takže navrhujem, aby k uzneseniu D bol doplnený zo strany predkladateľa termín, ak nie, tak ja som nejaký navrhol, ale budem rešpektovať ten, ktorý povie pán predseda alebo podpredseda, ten, kto predkladá tento materiál.
Ďakujem pekne za slovo.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem pekne, pán Ftáčnik. 
Ale, pán Ftáčnik, veľmi, veľmi jednoducho: čo sa týka tej situácie, v ktorej sa nachádzame; ono na termíne sa môžeme dohodnúť aj s pani poslankyňami aj s pánmi poslancami, ale ja znova upozorním na to – my hasíme existujúci požiar. Ako príklad uvediem nielen to všetko, čo dnes je ako vonku, čo všetko nám vlastne hrozí, ale napríklad jedna z tých zmlúv poradcovi hovorí, aby ste boli, pani poslankyne, páni poslanci, v obraze, že keď nám niekto požičia peniaze, hej?, dokonca ručené akože pozemkami alebo ručené nejakou zmenkou, požičia peniaze, tak zo 100 eur už automaticky poradcovi patrí 5 eur. Prosím vás pekne, župa nie je žiaden chudák, aby si musela najímať poradcu, ktorý z každých 100 eur 5 eur strhne. Jednoducho ja nechápem, ako takáto zmluva, nota bene bez verejnej súťaže, sa vôbec mohla podpísať. Máme s tým obrovský problém. Máme s tým obrovský problém a proste obrovskú záťaž. A ja som rád, že sa tieto veci zverejnili, ja som rád, že sú tu aj poslankyne a poslanci, ktorí boli v minulom volebnom období a jednoducho vedeli, ako sa o tomto komunikovalo. Veď tá zmluva je nevýhodná na prvý pohľad. Je na prvý pohľad nevýhodná, na to netreba žiadnu vysokú školu, na to netreba proste žiadne špeciálne poradenstvo. Nikto z vás, ani nejaký podnikateľ, však tu viacerých vidím, by si takúto zmluvu nebol býval podpísal. To je jednoducho hlúposť. A prečo potom župa by mala byť dojná krava len preto, že tu bol jeden veľmi silný sen ohľadne haly, a to stálo naozaj za to, aby sme ľudí klamali a povedali im, že nebude to stáť ani korunu, žiadna župná záruka?!
Ja vám poviem ešte jednu veľmi dôležitú vec, ktorú som tu už raz hovoril a poviem ju znova: Je veľmi frustrujúce, keď sme prevzali celý tento úrad aj celú túto agendu, že vlastne o zmenkách sme sa dozvedeli až od partnerov, omnoho, omnoho neskôr. To znamená..., a pán Ftáčnik bol pri tých rokovaniach, keď sme sedeli a dozvedeli sme sa pri tých rokovaniach, že je prenajatý pozemok, až naveľa, naveľa, že tam je nejaká blokačná akcia. Pán Fedorkovič tam sedel proste a rozprával o tom, resp. pomaly to z neho išlo a nepovedal ani pol slova o zmenkách. Mňa to veľmi, veľmi, veľmi trápi, lebo to znedôveryhodňuje celý projekt a zároveň hovorím, staviame sa do situácie, že musíme hasiť. A to je vlastne to, čo sa vlastne z tohto stalo. A ja nechcem, a preto aj oceňujem vašu trpezlivosť, aby počas tohto hasenia nás ešte niekto ošklbával. To vám hovorím úplne otvorene, to dúfam, že budeme zajedno, aby sme sa proste ešte počas tohto, keď sa hasí, nenechávali ošklbávať.
Nech sa páči, pán poslanec Nesrovnal.

JUDr. Ivo Nesrovnal, poslanec Zastupiteľstva BSK a podpredseda BSK:  
Ďakujem pekne, pán predseda.
Pán poslanec Ftáčnik, hovorili ste, že o priebehu udalostí rozhodovalo predstavenstvo, dozorná rada o tom nevedela. O priebehu udalostí predstavenstvo nerozhodovalo, resp. nerozhodovalo ani predstavenstvo tých spoločností, pretože posledné sa zišlo 27. 7. a od tej doby predstavenstvo nezasadalo ani raz, ani raz si nevyžiadalo materiály, neurobilo analýzu, nepripravilo rozhodnutie, proste veci sa podpisovali tak, ako prichádzali, odchádzali, ale predstavenstvo nezasadalo.
Čo sa týka toho ocenenia, čo hovoríte, 600 miliónov korún, úžasná suma – tri štvrte miliardy, podotýkam, a to vy viete asi dobre, že to je iba účtovná operácia, hej?, pozemky majú hodnotu 300 miliónov, resp. 287 miliónov, a to precenenie je iba účtovná operácia, ktorá podľa informácií našich daňových pracovníkov a poradcov ešte bude veľký problém, pretože nie je jasné, či boli dobre precenené, či boli najprv vložené, potom precenené, ako to bolo spravené. Z toho môže byť ešte veľká daňová nepríjemnosť s daňovým úradom.
PricewaterhouseCoopers vypracoval normálnu štúdiu pre BSK, štúdiu, ktorá stála rádovo menej než je jeden mesačný poplatok poradcu Parnhams bez ohľadu na výsledok jeho práce. To iba k tomu.
A hovoríte, že súčasťou materiálu je, že hala nemá byť; ja neviem, kde to tak čítate, že hala nemá byť. Ja to čítam trochu inak, ja naopak vidím, pretože chceme využitie pre športové..., pretože chceme to zachovať, proste chceme túto možnosť nechať platnú, to, ako tá vec dopadne, to nikto nevie, ale chceme túto možnosť. Tak preto sa to naformulovalo tak, ako sa to naformulovalo. Ale nikde z toho nevyplýva, neviem, kde to čítate, že tam je niekto proti nejakej hale.
Ďakujem.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem veľmi pekne. 
S faktickou poznámkou pán poslanec Pekár.

Ing. Dušan Pekár, poslanec Zastupiteľstva BSK:  
Ďakujem za slovo, pán predseda.
Tiež zareagujem na pána Ftáčnika, pána starostu. Neodpustil si poznámku, že KDH podporovalo pána Bajana. Áno, podporovalo pána Bajana, ale, pán Ftáčnik, pán Bajan navrhol do predstavenstva ľudí z ktorých strán? To by som sa chcel opýtať. A členovia akej strany sú na podpise, či už zmenky alebo spomínaných zmlúv? Toto si povedzme.
A ďalšia vec: V bode 7, myslím, sme hovorili o spravodlivosti. V tom návrhu uznesenia, ktoré predkladal pán podpredseda Nesrovnal, je veľmi dobrý postup, ale tam sme trošku zabudli na spravodlivosť. A tu sa chcem opýtať, či neuvažujeme naozaj o trestnoprávnej zodpovednosti. Nikto tu nebude odsudzovať a menovať ľudí, ktorí podpisovali, ktorí boli v predstavenstve a ktorí boli vo vedení samosprávneho kraja. Ale keď chceme mať čistý stôl, tak by sme si mali povedať, a súd by mal ukázať, kto je vinný a kto je zodpovedný za túto skutočnosť.
Ďakujem.

JUDr. Ivo Nesrovnal, poslanec Zastupiteľstva BSK a podpredseda BSK:  
Ja hneď aj odpoviem. Samozrejme, že myslíme na spravodlivosť, pretože neviem, aká by sme to boli stredopravá politická koalícia, keby sme nedbali na dodržiavanie pravidiel a trestanie ich porušovania, a spravodlivosť je vyjadrená v tom, že si pýtame mandát na vysporiadanie nielen zmluvných vzťahov, ktoré tu sú teda zo zmlúv, ale aj právnych vzťahov, a zodpovednostné vzťahy sú vzťahy právne. Takže vo formulácii vysporiadanie právnych vzťahov, samozrejme, myslíme na to, ak tu došlo k porušeniu nejakých právnych predpisov, ku vzniku škody, resp. iným protiprávnym alebo nezákonným konaniam, tak, samozrejme, my aj musíme konať, zo zákona o ochrane verejného záujmu musíme konať, pretože keď nebudeme konať, tak sa staneme spoluvinnými v tom. Takže to je schované v tomto.
Ďakujem.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem veľmi pekne. 
S faktickou poznámkou pán poslanec Šramko.

Ing. Peter Šramko, poslanec Zastupiteľstva BSK:  
Ďakujem pekne. 
Nakoľko nie som právnik, tak ja na pána Nesrovnala zareagujem ako amatér, ktorý to chce počuť: Jednoducho akákoľvek škoda, ktorá presahuje trestnoprávnu zodpovednosť, to je nejakých 10 tisíc korún, bude vymáhaná od osoby, ktorá za to zodpovedala. Takto by som to chcel..., tak to teraz vnímam, že tak je naformulované to C. Áno, či nie?

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem veľmi pekne. 
István Pomichal, nech sa páči.

Ing. István Pomichal, PhD., poslanec Zastupiteľstva BSK:  
Vážení poslanci, vážený pán predseda,
dovoľte mi, aby som ešte rozšíril tú správu, ktorá tu odznela, o pár faktov, ktoré v priebehu tohto konania sa udiali. Ja som bol členom, resp. delegovaným členom do výberového konania. Ja som bol delegovaný zo strany SMK do výberového konania v Danube Arena, ktoré malo vyhodnotiť určitú verejnú súťaž, ktorá bola minulý rok vydaná. Posledné rozhodnutie obecného zastupiteľstva bolo 22. septembra a následne o týždeň sme boli zvolaní z každej politickej strany plus predkladatelia z Danube Arena, aby sme vlastne vyhodnotili kandidátov, ktorí sa uchádzali v súťaži, ktorá bola vypísaná a mediálne zverejnená. Táto komisia dostala na stôl tri ponuky. Jedna ponuka bola od AIC Group, druhá ponuka bola od HOK a EBVIS Group a tretia ponuka prišla od Skanskej CZ, akciovej spoločnosti. Vzhľadom na to, že po vyhodnotení týchto ponúk naša komisia vlastne zistila, že ani jedna z týchto ponúk nespĺňa kritériá, ktoré boli zverejnené zadávateľom, tak túto súťaž nevyhodnotila. To znamená, že všetko od tejto doby, čo sa udialo, nemá už žiadnu podporu. Táto komisia jednoducho povedala, že požiadavkám, ktoré boli zverejnené, jednoducho nevyhoveli.
Len pár myšlienok, ktoré tam odzneli: AIC Group vlastne a EBVIS Group, to boli dve úplne rovnaké obálky, obsahom úplne rovnaké materiály, až na jednu stranu a tá jedna strana sa rozlišovala tým, že EBVIS Group chcela 30-percentnú spoluúčasť našej župy a AIC Group jednoducho dala 90 miliónov, 60 – 90 miliónov eur bez spoluúčasti župy. Ale projekt Skanskej, ktorá dala aj predbežné štúdie, dokonca aj názov tej haly, ako DIAMOND sa mala nazývať tá Danube Arena, kompletný projekt, kde bolo uvedené, že s tými partnermi, s ktorými si predstavuje túto halu vybudovať, dokončenie haly môžu garantovať najskôr až 2. 3. 2012. V tejto chvíli už každému z nás v komisii bolo jasné, že čo sa týka hokejových majstrovstiev 2011, naša župa nehrá hlavnú rolu, lebo peniaze, ktoré boli pridelené iným organizáciám na rekonštrukciu inej haly, k dohode s hokejovým klubom nedošlo, takže v podstate bolo dosť času na to, aby sme túto investíciu na neskoršie obdobie riešili. To znamená, že od tejto doby sme to považovali ako komisia, že vec je uzavretá, resp. mali sme ešte jeden termín na prípadné stretnutie, ktorý bol e-mailom všetkým zrušený (tu sú traja z tej výberovej komisie tiež prítomní). Takže komisia nevyhodnotila tú súťaž, ktorú Danube Arena vypísala, a všetky konania, ktoré boli od tej doby, nikto z nás nečakal, že k takémuto niečomu dôjde, i keď v médiách sme podchytili nejaké podpisy nejakého Letter..., nejakého memoranda, nejakých záväzkov a nejaké fotky sa objavovali v médiách, ale jednoducho komisia ani politický mandát na to nedala. A keď sme boli s pani Čarnogurskou, s pánom Šramkom za pánom Bajanom pri jednej tlačovke a dožadovali sme sa, aby zvolal ešte jedno zastupiteľstvo a urobil sa odpočet štyroch rokov, bolo nám prisľúbené, že zastupiteľstvo bude, a bolo tam niekoľko možných termínov, a nakoniec žiadne zastupiteľstvo nebolo. Takže všetky tie informácie sme začali pátrať až po zložení sľubu nových poslancov – po 23. decembri. A vzápätí medzi Silvestrom a 3. januárom som sa vedel stretnúť s pánom Ftáčnikom, ktorý potvrdil, že od júla o týchto informáciách nevedel.
Druhý fakt, ktorý chcem pripomenúť ako bývalý poslanec, je ten, že nikdy sme neschválili nejakú finančnú injekciu v objeme 15 miliónov, ktoré boli pripísané na 1. župnú – faktúra 1, 2, 3 v objeme 15 miliónov korún. O tom už bola reč v tejto správe. Jednoducho nikto z nás o tomto nevedel a nikto z nás v tom čase nepodporoval by v zastupiteľstve nejakú tú pôžičku, lebo naša župa už vtedy, v apríli 2009, prijala reštrikčné opatrenia, kde aj v tých reštrikčných opatreniach znížila platy poslancov o 10 % a na nič iné sme sa vtedy nezmohli, okrem toho, že sme poslancom o 10 % skrátili ich úbohú mzdu. 
Takže to boli veci, a na druhej strane 15 miliónov odišlo z účtu priamo na 1. župnú a 1. župná, bez toho, aby s tým mala nejaké náklady, nejaké ďalšie veci, poslala tieto peniaze ako pôžičku na Danube Arenu, kde naša dozorná rada už na to nemala žiadny dohľad. A tým, keď sme vyhodnotili, členovia dozornej rady na svojom zasadnutí v tomto roku, daňové priznanie a hospodársky výsledok za minulý rok, tak vtedy všetky tieto veci vyšli najavo a vzniklo z toho tých 140 tisíc EUR daňový nedoplatok, plus s tou DPH, a proste celá tá lavína, ktorá je. 
Na záver by som povedal jednu vec, že fakty a pravdu netreba vymýšľať, tá objektívne existuje, ale koľko mohlo dať práce určitým ľuďom vymýšľať takýto projekt, ktorý dnes nám tu bol prezentovaný, a všetko realizovať vlastne v období od zvolenia nového župana do zloženia sľubu nového poslaneckého zboru. 
Takže ja si myslím, že pokiaľ tento materiál schválime (iná možnosť tu nie je), ale ja by som skutočne dal ešte na zváženie dať mandát pánovi..., ten mandát musíme dať, že v podstate klasicky, keď takéto podozrenie je, a keď nebude možná spolupráca s týmito subjektmi, ktoré v tejto veci majú nejaký zmluvný vzťah voči župe, tak urobiť predbežné opatrenie a dať normálne, klasickým spôsobom ten postup, ktorý my ako máme robiť. Takže iné možnosti nevidím, lebo toto nás môže stáť až do takej výšky, že dôjdeme prísť o všetky naše pozemky a všetky peniaze, ktoré župa v majetku má. 
Ďakujem.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem pekne. 
Ja dúfam, že naozaj toto hasenie bude jednotné, bez ohľadu na politické tričká a že jednoducho pokúsime sa tú situáciu zachrániť, keď sme sa už do nej dostali. 
Nech sa páči, pán poslanec Borguľa s faktickou poznámkou.
(Pozn. zapisovateľky: Vzhľadom na rušenie mobilného telefónu, predsedajúci požiadal prítomných o kontrolu slovami: Poprosím, keďže drôty sú spolu, tak to môže byť hocikoho telefón, tak si to skontrolujte, nielen pána Borguľu alebo môj.)

Ing. Martin Borguľa, poslanec Zastupiteľstva BSK:
Toto bolo príjemné vystúpenie.
Pán Šramko, možno máme prvého spoluzodpovedného, lebo nielen konaním sa dá ublížiť a spôsobiť škoda, ale aj nekonaním, a teda pán Pomichal vo svojom vystúpení, ak som správne pochopil, povedal, že od nejakého siedmeho mesiaca vie, že sa niečo deje inak, ako by sa diať malo. Pán Pomichal, prečo ste dodnes nič neurobili?

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ja si myslím, veľmi, veľmi jednoducho: Ja som nepochopil to jeho vystúpenie takto. Od siedmeho mesiaca, keď už sme naozaj pri tom, a, bohužiaľ, tých vrstiev je tam viacej, napríklad tam neboli zaplatené dane, to znamená DPH. To sú veci, ktoré teraz musíme všetky riešiť, všetky zahasiť, lebo to je vecou prioritnou. Naozaj môžeme dôjsť o veľa. Takže ja si myslím, že miesto toho, aby sme nejakým spôsobom sa obviňovali z tohto, tak skúsme normálne ísť k meritu tej veci, aby sme naozaj zrozumiteľne povedali, o čo ide a čo s tým spravíme.
István Pomichal.

Ing. István Pomichal, PhD., poslanec Zastupiteľstva BSK:  
Na zasadnutiach predstavenstva sa zúčastňoval pravidelne do toho júla náš predseda dozornej rady pán Ftáčnik a on vlastne nemal vedomosti o týchto veciach. A my sme mali potom 22.(?) septembra zasadnutie, a keď si pozriete harmonogram diania, čo sa udialo, nič sa neudialo, žiadne prevody, nič, nič sa neudialo, až keď sme ako výberová komisia nevybrali víťaza tendra, až následne na to sa udiali veci bez vedomia predstavenstva, bez vedomia dozornej rade, a v tom momente, keď sme našli v obchodnom registri, úplne náhodou, že sa niečo udialo, nejaké zmeny, lebo nemal som prístup k obchodnému registru, tak vtedy som upozornil pána predsedu, že sa niečo deje. A hneď sme začali pátrať, a preto 24. prvý krok pána župana bol, že vlastne zastavil a nedal(?) ten list, na základe čoho všetky úkony, ktoré sa mali udiať, by mali daní činitelia hlásiť a spolupracovať s novým vedením. Takže tak...

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem veľmi pekne. 
Pani poslankyňa Apalovičová, nech sa páči.

Doc. Ing. Ružena Apalovičová, CSc., poslankyňa Zastupiteľstva BSK: 
Ďakujem veľmi pekne. 
Vážený pán predseda, vážené kolegyne a kolegovia,
počúvať tento dokument, to je skutočne pomaly ako kovbojka, a veľké uznanie si zasluhuje naše vedenie za vypracovanie tohto dokumentu.
K tým finančným stratám, ktoré nám vznikli: sa vôbec nehovorí ešte aj o financiách a o veľkej námahe, ktorú neviem koľko ľudí muselo vynaložiť a čo nás ešte stálo, koľko peňazí, aby sa tieto údaje vôbec zistili. A celý ten sled udalostí. A ja ďakujem pánovi podpredsedovi za to, že aj v takýchto spletitých veciach dokázal informovať jasne a jednoznačne. 
Keď si spomeniem na prvé zastupiteľstvo, ako pani poslankyňa Flašíková-Beňová tu vyskakovala a rozčuľovala sa a vykrikovala a hádzala zmluvu predsedovi na stôl a potom informovala médiá, tak myslím, že dnes sedí pokojne a ticho, len teda tvári sa, že ona o ničom nevedela, a po prvé, neznalosť zákona neospravedlňuje, a po druhé, tak ako už sa tu kolegovia predo mnou pýtali, tak treba vyvodiť aj príslušnú trestnoprávnu zodpovednosť. 
Rada by som ešte spomenula jednu vec. Keď sa takýmto spôsobom zavádzali občania celého Bratislavského kraja a Bratislavy, keď nás vtedajší pán župan ako mestské zastupiteľstvo, primátora napádal, načo robíme halu, prečo ideme rekonštruovať štadión Ondreja Nepelu, to boli kroky, keď mestské zastupiteľstvo muselo niekoľkokrát mimoriadne zasadať a to mestské zastupiteľstvo postupne sa dopracovalo k tomu, že dostali sme peniaze zo štátu na financovanie určitej čiastky štadióna Ondreja Nepelu. Pokiaľ by toto nebolo, tak Slovensko ostane v hanbe a majstrovstvá sveta sa nekonajú. Čiže to sú záležitosti, ktoré keď pospájame, jedno s druhým, tak je to nesmierna nezodpovednosť a arogancia voči občanom Bratislavy.
Ja to uznesenie, samozrejme, podporím. Ešte, keď aj chceme zachovať využitie na športovo-kultúrne účely, či to bude multifunkčná hala, alebo iná hala, budeme musieť zase veľmi uvažovať nad tým, kde zoženieme peniaze, aby sme iné rezorty nepoškodili.
Ďakujem.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem veľmi pekne.
Pani poslankyňa Zemanová, nech sa páči.

RNDr. Anna Zemanová, poslankyňa Zastupiteľstva BSK:  
Ďakujem pekne.
Ja by som chcela poukázať na jednu skutočnosť, ktorá pri prezentácii odznela, ale možnože v tom množstve informácií a dát mohla aj nezainteresovaným nejako zaniknúť, a síce skutočnosti, ako boli popodpisované tie rôzne zmluvy, či už 1. župná alebo Danube Arena, tak niektoré boli podpísané na základe švajčiarskeho práva, ďalšia na základe britského práva, a na základe týchto práv tam došlo k úkonu, ktorý slovenské právo zakazuje samosprávam, a síce prevzatie nejakých záruk samosprávneho kraja, kde figuruje podpis predsedu na týchto zmluvách. To znamená, na základe švajčiarskeho alebo britského práva samosprávny kraj prevzal záruku za záväzky týchto dvoch spoločností. A to chcem poukázať, že slovenský právny poriadok samospráve toto jednoznačne zakazuje. A chcela by som poprosiť pána predsedu, keď predpokladám, že ešte nejaké ďalšie informácie nám budú predložené, že v bode C, kde vás splnomocňujeme vysporiadať všetky zmluvné a právne vzťahy so zúčastnenými subjektmi, keby ste sa tomuto venovali a potom nás aj informovali, ako vlastne sme z tohto..., či vôbec takýto záväzok mohol vzniknúť, keď slovenský právny poriadok zakazuje takéto niečo podpísať. To je taká vecná stránka, poukázanie skutočností a prosba na vás.
A ešte by som mala prosbu na pána podpredsedu, či by si..., tuná je totiž jeden preklep v uznesení – v bode B.2: nepíše sa „EUROBRIBOR“, ale „EURIBOR“. A bolo by vhodné, keby sme tam dali aký; ja navrhujem 3-mesačný EURIBOR. Takúto drobnú pripomienku, keby ste si možno mohli osvojiť, aby sme o tom nemuseli osobitne hlasovať. 
(Hlas: Toto si osvojujem.)

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem veľmi pekne. 
Pani poslankyňa, toto je naozaj veľký problém, a takisto je veľký problém pre mňa ako pre politika, že pokiaľ som to správne pochopil, tak obidva tieto kontrakty neprešli výberovým konaním. Jeden práve povedal pán poslanec Pomichal, že nebol uzavretý, a o druhom kontrakte jednoducho mám správy, že neprešiel výberovým konaním, a napriek tomu sa pre nás akože to rieši v nejakom takto extrémne vzdialenom práve. Ja si myslím a znovu sa k tomu vrátim, že župa je dostatočne silná organizácia na to, aby keď si chcela niekde zohnať poradcu alebo chcela si niekde zohnať peniaze, tak to vie urobiť na Slovensku, so slovenskými subjektmi, podľa slovenského práva. A už vôbec nie za tie hororové marže a provízie, ktoré som proste predtým odcitoval. To znamená, že župa nie je rozhodne v situácii, kedy by si proste musela hľadať takéto extrémne právne vzťahy, ktoré aj budú extrémne drahé, keďže bude musieť na to najímať drahých právnikov, aby sme sa z toho nejakým spôsobom vyviazali, keďže doteraz, a to začnem tým, čo tu v januári prebehlo, my sme žiadali vrátiť to do stavu nula, to bolo v čase, keď neboli zmenky, nebol prenajatý pozemok, nebola tá zlatá alebo blokačná akcia na svete. Žiadali sme. Uspeli sme len v otázke toho pozemku. V otázke zmeniek, v otázke blokačnej akcie sme vôbec neuspeli. Čiže ten problém trvá a tam je eminentný komerčný záujem niektorých subjektov na tom ďalej zarábať, to je každému z nás jasné. A práve preto, že tu mám žiadosti predstaviteľov týchto komerčných subjektov, tak chcem dať dve minúty – jednu krátku prestávku a poradiť sa s predsedami klubov, ako s tým naložíme. Poprosím vás, aby sme to dodržali.
(Krátka prestávka. Po nej:)
Budeme pokračovať v rokovaní o tomto bode. Poprosím technikov, aby nahodili naspäť všetky veci, celú tabuľu.
Poprosím technikov, aby nahodili naspäť tabuľu.
(Pozn. zapisovateľky: Po príprave elektronickej tabule na prezentáciu a hlasovanie poslancov a uvádzanie prihlásených do diskusie a s faktickými poznámkami:)
Urobili sme dohodu s predsedami poslaneckých klubov, že štyroch prihlásených –pána Fedorkoviča, pána Záviša, pána Bratha a pána Bajana – si vypočujeme, ale vzhľadom na to, že tu máme pomerne nízky počet, tak dohoda je taká, že dorobíme rozpravu, odhlasujeme a potom pokračujeme vlastne v debate.
Takže poprosím, pán Šramko.

Ing. Peter Šramko, poslanec Zastupiteľstva BSK:  
Ďakujem.
Pán predseda, v zmysle toho, čo odznelo, že sa už trošku ponáhľame, takže už len tak veľmi stručne. Ja len na pripomenutie starším, teda bývalým kolegom poslancom, a novým pripomínam to, že celý ten pozemok, ako sa začínal vybavovať, bol jeden taký veľmi zaujímavý pocit môj, že keď sme dostali prvýkrát od pána Bajana na stretnutí predsedov poslaneckých klubov informáciu, tak mal stáť 220 miliónov. Keď sme ho schvaľovali, už stál o 70 miliónov viacej, a vtedy..., môžete si pozrieť aj záznam, som povedal na mikrofón, že vtedy to bolo dobré a výhodné, teraz to už je asi len dobré pre ten šport a už to také výhodné nie je, a to som netušil, že dnes môžem povedať, že je to totálne nevýhodné, aj keď stále by som povedal – na ten šport by to mohlo byť dobré. 
Chcem ešte povedať, ozaj ma mrzí, keď sme dostali tú informáciu o tých spoločnostiach, že niektorí ľudia si myslia, že na Slovensku sú ľudia blbí a niektorí ešte blbší, že prečo nemôžeme dať tým našim firmám poradenským zarobiť v normálnych intenciách, a takisto aj tie pôžičky, som presvedčený, keby to bolo úprimné, dobré, spravodlivé, tak nám aj naše finančné domy pomôžu. To všetko ma smeruje k tomu, že za tým stále niečo bolo. Musím sa vyjadrovať už len tak slušne, aby som niekoho neurazil. Stále hovorím, je mi to veľmi ťažko, a s uznesením mám vnútorne veľký problém s tým, že nakoľko sú tu ľudia, ktorí spôsobili túto finančnú mizériu, aby si nemysleli – „no veď poslanci to už schválili, no tak fajn, máme to v suchu, peniaze sú“. Pripomínam, každý peniaz, ktorý v tomto smere bude musieť byť uvoľnený, tak chcem, aby bol nejakým spôsobom, ak je nespravodlivo vydaný, aby bol trestne stíhaný ten, ktorý to spôsobil. A ja nehovorím v duchu nejakej pomsty, ale chcem len spravodlivosť.
Ďakujem.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem veľmi pekne. 
Pán poslanec Guttman, nech sa páči.

Ing. Peter Guttman, poslanec Zastupiteľstva BSK: 
Ďakujem pekne za slovo. 
Ja ako Petržalčan musím otvorene povedať, že som sa tešil na tú multifunkčnú halu, podporoval som tú myšlienku. Z týchto informácií, ktoré sme dostali, som šokovaný. Ani vo sne ma nenapadlo, že vlastne takto sa môže zneužiť dobrá myšlienka. Cítim sa podvedený a myslím si, že sa budú cítiť podvedení všetci občania Bratislavy, Petržalky a možno aj Bratislavského kraja. 
Mám dve otázočky priamo na kolegyňu Flašíkovú-Beňovú, bez toho, že by som chcel niečo prejudikovať. Konkrétne: prečo ste ako predsedníčka predstavenstva nezvolávali predstavenstvo od septembra 2009? A druhá otázka: prečo ste iniciatívne poslali zmenky do AIC Leasing? 
Ďakujem.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem veľmi pekne. 
Nech sa páči, pán poslanec Ftáčnik.

Doc. RNDr. Milan Ftáčnik, CSc.,  poslanec Zastupiteľstva BSK:
Vážený pán predseda, vážené kolegyne a kolegovia,
ja by som, aby táto diskusia nebola len taká pesimistická, chcel prečítať krátku správu o tom, že mesto Trnava sa rozhodlo, že vybuduje športové centrum – štadión Antona Malatinského v Trnava. Prenajalo na to pozemky v rozlohe 6 ha za 0,03 EUR na rok zahraničnému investorovi. Pozemky majú hodnotu 6 až 9 mil. EUR, to znamená, 180 až 270 mil. Sk. Investor preinvestuje 150 mil. EUR, z toho štadión má stáť 28 miliónov, má byť pre 18 tisíc návštevníkov. Je to na mieste bývalého futbalového štadióna. Návratnosť projektu sa odhaduje na 12 až 15 rokov. Spoločnosti, ktoré tam vystupujú, sú z Nemecka, z Zürichu a z Rakúska, to znamená zahraniční partneri, ktorí tieto peniaze prinášajú. Chcem len povedať, že dá sa to urobiť aj inak, lebo je tu veta, že pán primátor Trnavy pán Štefan Bošnák o účasti mesta na financovaní projektu nateraz neuvažuje. 
Čiže chcem len povedať, že dá sa využiť pozemok, myslím si, že je to pre to naše D pozitívna správa, že sú samosprávy, ktoré takýmto spôsobom vedia získať investorov, a postupovali možno v dobrej viere tak ako my, len teda výsledok u nás je niekde úplne inde, ako predpokladám bude v Trnave v roku 2012, kedy sa to má dokončiť.
Ďakujem pekne.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem pekne, pán Ftáčnik.
Aj mňa by tešilo, keby to bolo takto, a preto hovorím aj to, čo cítim a čo tu cítime viacerí v tejto miestnosti, že od začiatku treba ľuďom hovoriť jednoducho pravdu, to znamená, keby sa ľuďom nehovorilo, že existuje investor, a potom po mnohých mesiacoch sa povie, že investor vlastne nie je, že ním je župa, keby sa nehovorilo, že tam sú nie sú záruky, a zistí sa, že sú tam záruky, atď. atď., tak jednoducho možno sme úplne v inej situácii. A ja si myslím, že aj to, keď tam sú zahraniční partneri, že to nie je práve ten najväčší problém. Ale najväčší problém je, keď sú nevýhodné zmluvy so zahraničnými partnermi. A potom na ďalšej strane si to povedzme úplne otvorene, no tak prečo by sme my mali s tými zahraničnými partnermi takýmto spôsobom sa zapájať, keď tu evidentne nevieme robiť výhodné zmluvy. Veď tá zmluva nie je nijako výhodná, keď niekto zoberie 5 % z peňazí, ktoré vám ja požičiam. No, prosím vás, kto takú zmluvu uzavrie? A to sú ďalšie a ďalšie nabaľujúce sa veci. Ako je možné, že vôbec odtiaľto odídu zmenky, hej?, za 10,5 milióna EUR, čo je obrovská nočná mora, ktorá môže naozaj viesť k tomu, keďže sú avalované firmou a spoločnosťou, kde ste vy predseda dozornej rady, kde naozaj sú pozemky a tieto veci. Čiže ja hovorím, hasíme ten problém, riešme ten problém, prijmime uznesenie teraz a naozaj rozpletajme tieto záležitosti, je tam aj ten posledný bod – riešme, čo s tým ďalej. Ale skutočne treba zasa hovoriť pravdu aj Bratislavskému kraju, resp. jeho obyvateľom, že toto bola jedna veľká bublina.
Ďakujem pekne.
Pani Flašíková-Beňová, nech sa páči, faktická poznámka.

PhDr. Monika Flašíková-Beňová, poslankyňa Zastupiteľstva BSK:
Ďakujem pekne, pán predseda, ja už len veľmi krátko, nechcem to naťahovať, ale pán kolega ma oslovil s dvomi otázkami. Takže tá prvá odpoveď je, že ja osobne som žiadne zmenky nikam neodoslala, a tá druhá odpoveď je, že predstavenstvo sa stretávalo podľa potreby.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem veľmi pekne. 
V zmysle dohody s predsedami poslaneckých klubov poprosím návrhovú komisiu, aby nám prečítala návrhy uznesení. 

Predseda návrhovej komisie RNDr. Peter Mach, poslanec Zastupiteľstva BSK:
Pán poslanec Ftáčnik predložil dva pozmeňovacie návrhy, takže najprv budeme hlasovať o nich.
Prvý je, aby sme v bode B.1 doplnili do textu: „nepokračovať v realizácii doterajšieho projektu multifunkčnej haly v Bratislave-Petržalke.“ Čiže doplniť jedno slovo „doterajšieho“ projektu.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Poprosím, panie poslankyne, páni poslanci, prezentujte sa a hlasujte.
(Hlasovanie číslo 26.)
Poprosím technikov, mám tu dve námietky k hlasovaniu. Poprosím ešte raz. Konkrétne hlasovanie u pána Bertu a u pani Flašíkovej-Beňovej. A budeme hlasovať ešte raz.
Dostávam správu, že je rozhodujúce, či svieti žltá kontrolka naboku vedľa hlasovacej karty.
Čiže dávam hlasovať o návrhu tak, ako ho predložila návrhová komisia. Nech sa páči, prezentujte a hlasujte, prosím.
(Hlasovanie číslo 27.) 
Ďakujem veľmi pekne. 
Za bolo päť poslancov, proti bolo trinásť, zdržalo sa deväť, nikto nebol taký, kto nehlasoval. (Prítomných dvadsaťsedem poslancov.)
Čiže tento návrh neprešiel.
Poprosím návrhovú komisiu o ďalší návrh.

Predseda návrhovej komisie RNDr. Peter Mach, poslanec Zastupiteľstva BSK:
Druhý pozmeňovací návrh sa týka časti D, kde navrhuje pán poslanec Ftáčnik doplniť termín, dokedy má predseda Bratislavského samosprávneho kraja splniť poverenie. Pokiaľ ho nenavrhne sám, tak termín je 30. september 2010.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem pekne.
Ja som nenavrhol žiadny termín, hovoril som o tom, že teraz akútne hasíme, akútne hasíme, nemám problém k tomuto sa vrátiť, či na ďalšom zasadnutí zastupiteľstva, alebo na nejakom inom, ale nie som vstave teraz dávať nejaký termín. Čiže hlasujeme o tom, čo navrhol pán Ftáčnik. Aký termín navrhuje?

Predseda návrhovej komisie RNDr. Peter Mach, poslanec Zastupiteľstva BSK:
Termín: 30. september.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Poprosím vás, prezentujte sa a hlasujte.
(Hlasovanie číslo 28.) 
Ďakujem veľmi pekne. 
Za bolo päť poslancov, proti boli štrnásti, sedem sa zdržalo, jeden nehlasoval. (Prítomných dvadsaťsedem.)
Čiže tento návrh neprešiel.

Poprosím návrhovú komisiu o ďalší návrh. 

Predseda návrhovej komisie RNDr. Peter Mach, poslanec Zastupiteľstva BSK:
Takže teraz vám predkladám návrh uznesenia tak, ako bol predložený písomne s materiálom:
A.	berie na vedomie predloženú informáciu...
B.	schvaľuje
B.1	nepokračovať v realizácii projektu...
B.2	vyčleniť prostriedky z rozpočtu... (atď.), s tým, že autoremedúrou sa tam upraví text: ... EUROBRIBOR na 3M EURIBOR, čo je trojmesačný EURIBOR;
C.	splnomocňuje
predsedu vysporiadať zmluvné a právne vzťahy... (atď.);
D.	poveruje pripraviť a predložiť analýzu využitia...
Čiže tak, ako je predložené uznesenie v materiáli s autoremedúrou opravené na EURIBOR. 

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem pekne.
Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci,
prosím, prezentujte sa a hlasujte, teraz.
(Hlasovanie číslo 29.) 
Ďakujem pekne.
Konštatujem, že dvadsaťštyri poslancov bolo za, zdržali sa dvaja, nikto nebol proti, všetci hlasovali. (Prítomných dvadsaťšesť.)
Veľmi, veľmi pekne ďakujem za to, že sa nám podarilo rozviazať ruky a pokračovať vlastne ďalej v rokovaní tak, aby bol ochránený majetok kraja a záujmy občanov.

Teraz, ako som sľúbil, otváram bod rôzne.
Ako prvému dávam slovo, keďže sa prihlásil, p. Fedorkovičovi z Danube Areny.
Pán Fedorkovič, chcem vás upozorniť na jednu vec, že pre každého z nás platí rokovací poriadok, to sú tri minúty na vystúpenie. A to je všetko. Pokiaľ sa viete vyjadriť 

k niektorým tým veciam, ktoré nás zaujímali, budeme radi. Ale poprosím vás, dodržte limit, možno budú mať poslanci nejaké otázky. Je to naša dobrá vôľa, tak sa podľa toho aj vy zariaďte.

Ing. Jozef Fedorkovič, Danube Arena, akciová spoločnosť:
Dobrý deň prajem!
Vážený pán predseda, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci,
dovoľte mi, aby som sa na úvod predstavil. Moje meno je Jozef Fedorkovič a viac ako rok som pôsobil v predstavenstvách spoločností Danube Arena a 1. župná a v podstate som sa podieľal na projekte multifunkčnej športovej haly a multifunkčného športového areálu v Bratislave.
Na úvod chcem povedať jednu vec, že stojím si za všetkými zmluvami, vecami, ktoré boli v tomto procese urobené, a som pripravený niesť za to akúkoľvek zodpovednosť.
Druhá vec, ktorú chcem povedať, je to, že podľa mňa je škoda, že prvýkrát máme možnosť prezentovať tento projekt pred poslancami a pred vedením BSK niekoľko sekúnd po jeho zrušení.
Ja som si prečítal materiál, ktorý bol predložený na dnešné zastupiteľstvo, a rád by som povedal k histórii pár krátkych faktov. 1. župná bola založená za účelom výstavby multifunkčného športového areálu, to znamená, že jeho súčasťou mala byť multifunkčná športová hala, hotel, parkovací dom a aquapark. Preto vznikla spoločnosť Danube Arena, ktorá mala realizovať len samotnú halu, pretože v ostatných objektoch sa predpokladalo, že bude iná majetková účasť a iné modely. 
Župa kúpila pozemky, ktoré mali v tom čase hodnotu menej ako 10 mil. korún, my sme dostali úlohu vybaviť územné rozhodnutie do konca roka 2008, pretože od 1. januára 2009 začínal platiť zákon o vynímaní poľnohospodárskej pôdy, na základe ktorého by BSK musel za vyňatie uvedených pozemkov zaplatiť 1,5 mil. EUR. Tým, že sa územné rozhodnutie podarilo vybaviť do konca roka 2008, podľa znaleckého posudku majú projekty pre územné rozhodnutie hodnotu 1,5 mil. EUR, sa podarilo zachrániť ďalších 1,5 mil. EUR, to znamená dokopy 3 mil. EUR na uvedený projekt. 
BSK podľa napádanej zmluvy za uvedené práce ako 1. župnej zaplatil 500.000 EUR, čiže podľa jednoduchých čísel, ak pozemky stáli menej ako 10 mil. EUR, dnes majú oficiálnu hodnotu dvadsať..., župa zaplatila pol milióna eur, tak výnos pre župu je 9,5 mil. EUR. Pán doktor hovoril, že je to účtovná operácia, ale ja opakujem, že tieto čísla máte v majetku BSK.
Ďalej by som chcel povedať...

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Pán Fedorkovič, poprosím vás, dodržujme ten limit, keď sme sa na tom dohodli.

Ing. Jozef Fedorkovič, Danube Arena, akciová spoločnosť:
Jasné, budem sa...

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Buďte stručný, tieto čísla sú známe, a naozaj povedať nám ako, prepáčte, že je to účtovná operácia, a vy nás upozorníte, že to máme v majetku BSK, však to je práve tá účtovná operácia, však naozaj povedzte normálne k veci. A ja poviem jednu vec úplne na úvod, aby každý tomu rozumel: pán Fedorkovič je prvý človek, ktorý sa nám bol predstaviť z tých podriadených firiem. Pán Fedorkovič nám nepovedal sám od seba, že je pozemok prenajatý, že tam je akcia, ja som tam sedel, bol som tam, a že tam je ďalšia blokačná akcia, nepovedal nám ani pol slova o zmenkách.
Pán Fedorkovič, skúste toto okomentovať pred poslancami, prečo ste nám to nepovedali. Bolo to niekde v polovici januára. To bude to, čo nás bude zaujímať, nie účtovná operácia. 

Ing. Jozef Fedorkovič, Danube Arena, akciová spoločnosť:
Stretli sme sa 12. a 13. januára, následne som vám odovzdal všetky protokolárne zadokumentované dokumenty od Danube Areny a 1. župnej a informoval som vás o tom, v akom stave je projekt. Tie stretnutia neboli dlhé a po dvoch stretnutiach sa to začalo medializovať, odvtedy som žiadne pozvanie na BSK nedostal.
Teraz sa vrátim k materiálu. Materiál, ktorý ste dostali, je tendenčný, nepresný a sú tam nepravdivé a zavádzajúce informácie. A pretože je to oficiálny materiál BSK, ja očakávam, že bude nasledovať séria žalôb na BSK. Podľa mojich informácií sa AEG, AIC aj Parnhams dištancovali od vyhlásení a tvrdení, ktoré sú im vložené do úst v tomto materiáli. Keďže mám málo času, uvediem len dva príklady: Tvrdí sa tu, že AEG sa prvýkrát stretla s oficiálnym vedením BSK, až s novým vedením; boli dve stretnutia – jedno v Prahe, jedno v Londýne, kde sa predstavitelia AEG stretli s bývalým predsedom a podpredsedom BSK ešte začiatkom roka 2009. 
Čo sa týka finančného modelu, ja tvrdím, že ten finančný model je dobrý, ale o tom bude hovoriť pán Záviš. Mám tu ešte niekoľko otázok, ale nechcem vás s týmto zdržiavať. Chcem len ešte uviesť dva fakty. Čo sa týka nášho konania ako predstavenstva, my sme žiadali listom pána predsedu a pána riaditeľa úradu o informácie, ako máme konať, keďže je tam daňový problém, keďže sú tam iné problémy. Odpoveďou je list zo dňa 16. 2., kde nám píšu: „BSK nie je povinný dávať akékoľvek usmernenia Predstavenstvu spoločnosti 1. župná.“
Posledná vec...

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
No ako, keď už sme pri tom, nechcem vám skákať do reči; nechcete nám povedať, ako je možné, že ste nezaplatili DPH a že máme z toho daňový problém? Ako je možné, že vy ako člen predstavenstva ste nezaplatili DPH zhruba v I. a II. kvartáli 2008?

Ing. Jozef Fedorkovič, Danube Arena, akciová spoločnosť:
O nezaplatenej DPH som vás informoval už na našom prvom stretnutí a DPH nebola uhradená z viacerých dôvodov. Prvý dôvod je, že ak si prečítate pozorne zmluvu na tých pol milióna EUR, nie je uvedené, či tá čiastka je bez DPH alebo s DPH. Ale k tomu sa teraz nechcem vracať. Ale ďalšie veci boli tie, že tá zmluva bola na 1,5 mil. EUR a pol milióna eur mala byť prvá tranža, plus v tých materiáloch, ktoré sú na internete, nie je uvedené, že vás vyzvala švajčiarska spoločnosť AIC na čerpanie finančných prostriedkov podľa finančného modelu, z čoho sa to ďalej mohlo zaplatiť. 
A k tomu ešte posledná vec: či ten projekt bol dobrý alebo zlý: Vo vašom materiáli je pesimistický model, predpokladám, že horší sa nedá vymyslieť, koľko by stála Slovensko hala, keby išla podľa tohto modelu. Za dvadsať rokov by stála 59 mil. EUR. Pani poslankyňa, pýtam sa vás, ak je dobrý model Zimného štadióna Ondreja Nepelu, koľko stojí prestavba zimného štadióna?
Ďakujem. To je všetko.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Dobre, ďakujem veľmi pekne za vystúpenie. 
Ako ďalší sa prihlásil pán Ing. Záviš. Nevidím... 
Takže poprosím, pán Ing. Brath, nech sa páči.

Ing. Ľubomír Brath, zástupca spoločnosti AIC Leasing  Finanz AG. 
Vážený pán predseda, dámy a páni,
dovoľte, aby som sa predstavil. Moje meno je Ľubomír Brath, som zástupca spoločnosti AIC Leasing  Finanz AG.
Ja budem teda, samozrejme, hovoriť o našej spoločnosti, nebudem hovoriť k ďalším, ostatným veciam. 
Rád by som vám predstavil našu spoločnosť. Je to nemecko-švajčiarska spoločnosť, ktorá funguje na tomto trhu od roku 1991, a je to riadne registrovaná spoločnosť vo Švajčiarsku a v Nemecku. Veľmi rád by som spomenul aspoň niektoré aktivity, ktoré tuná boli, tým, že sme boli označené za nejakú schránkovú firmu alebo tak ďalej.
Realizovali sme projekty v Slovenských elektrárňach za 83 miliónov frankov, v Slovenských elektrárňach za 130 miliónov frankov, Železnice Slovenskej republiky za 35 miliónov a 37 miliónov frankov, výstavba čerpacích staníc za 20 miliónov frankov, v Nafte Gbely sme financovali projekty vo výške 27 miliónov, Matador okolo 12 miliónov. V Čechách to bola Škoda Plzeň, České dráhy, spoločnosť CORFINA, ktorá je v podstate lízingová spoločnosť spoločnosti Česká sporiteľňa, spoločnosť PETRA atď. Ďalšie aktivity sú v Turecku, v Brazílii, v Indii, v Dubaji atď. atď.
Rád by som sa vrátil, samozrejme, v prvom rade k tým toľko proklamovaným zmenkám. To, že sú neoprávnene v našom držaní, je absolútny nezmysel, pretože Danube Arena je obchodná spoločnosť, ktorá má svoje orgány, je zaregistrovaná v zmysle slovenského práva a v podstate všetky dokumenty, ktoré boli podpísané, boli podpísané štatutárnymi zástupcami, ich platnosť overil, samozrejme, notár, a všetky náležitosti, či to boli zmluvy alebo zmenky, boli vystavené a vydané v zmysle zákona a slovenskej legislatívy. 
Chcel by som len podotknúť, že Danube Areny sa netýkali voľby, voľby sa týkali Bratislavského samosprávneho kraja. 
Rád by som vám povedal, že v podstate zmenky sú v našom držaní, o čom tu vám predkladám notársky overené kópie, že zmenky sú v našom držaní, s tým, že v podstate je tu k tomu ďalší list atď., ktorý  budeme následne prezentovať. 
Čo sa týka držania zmeniek alebo teda odovzdania zmeniek našej spoločnosti: V úverovej zmluve sa hovorí to, že Danube Arena (bod 6.1, to je článok Tresty) mohla alebo resp. mala možnosť uschovať tieto zmenky, samozrejme, za určitý poplatok, ktorý si banky za to účtujú, a mám informácie, Danube Arena v tom čase na to prostriedky nemala, ale zo zmluvy nevyplýva povinnosť tieto zmenky deponovať v banke. Tieto zmenky sú vystavené na základe zmluvy na platobné inštrukcie na rad AIC, čiže AIC ich má v absolútne legálnom a oprávnenom držaní.
Pokiaľ by mal niekto k tomu nejakú otázku, rád to zodpoviem.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ja mám jedinú otázku – za občanov Bratislavského samosprávneho kraja: Máte zmenky za 10,5 mil. EUR. Prosím vás pekne, zatiaľ sme nedostali ani jednu korunu z úveru, dostali sme nejaký návrh. Tak nám povedzte tu, prečo nám tie zmenky nevrátite, za akých okolností ste nám ich ochotní vrátiť. Ja si myslím, že zvyšok doriešia právnici, o tom, ako proste..., čo to znamená, keď vyše štvrť miliardové(?) zmenky sú vonku, si každý urobí obraz sám. 

Ing. Ľubomír Brath, zástupca spoločnosti AIC Leasing  Finanz AG. 
Ja si myslím, že toto nie je správne položená otázka ani konštatácia, pretože my sme sami navrhli, niekedy začiatkom februára sme deklarovali ukončenie vzájomných vzťahov a vrátenie všetkých dokumentov vrátane zmeniek a vysporiadanie všetkých nákladov. Trvalo dva a pol mesiaca, pokiaľ sme sa dostali k pánovi županovi vôbec, hej?, na veľa urgencií a veľa žiadostí, či už telefonických alebo osobných. Najprv sa uskutočnilo stretnutie iba so mnou, potom bolo stretnutie so zástupcami aj z Nemecka aj zo Švajčiarska. Tu sa všetky veci vysvetlili, dokonca sme odovzdali kompletne celú dokumentáciu pánovi Frešovi alebo teda BSK ako takému. 
K vyplateniu nedošlo z jednoduchého dôvodu: my sme mali pripravené peniaze, chceli sme ich vyplatiť, žiadali sme listom z 19. 1. pána Freša, aby formálne odsúhlasil prevod týchto peňazí, čo sa do dnešného dňa nestalo. Ten list mám, samozrejme, k dispozícii. Je veľmi zaujímavé, že aj na stránke Danube Arena (www.akodanubearena.sk) sa tento dokument neobjavuje. Pýtam sa prečo. Celý tento postup sme koordinovali s Tatra bankou, myslím si, že je to veľmi jednoducho všetko overiteľné, Tatra banka navrhla riešenie také, že vytvorí nejaký účet, kde bude blokovať peniaze Danube Areny a v podstate bude to podmienené vyplatením a súhlasom pána predsedu. Právnici Danube Areny v podstate prišli s názorom takým, že nie sú oprávnení a bolo by to protizákonné – klientovi nejakým spôsobom blokovať peniaze, tak navrhli to, aby sme našli systém taký, aby naša spoločnosť vystavila voči spoločnosti Danube Arena cez niektorú zahraničnú banku bankovú garanciu. To sa aj udialo a je o tom potvrdenie, že bola vystavená banková garancia na plnú výšku, a peniaze mohli byť v podstate už niekoľko mesiacov alebo týždňov na účte Danube Areny. 

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem pekne. 
S faktickou poznámkou pán poslanec Šramko, pripraví sa pán poslanec Pekár.

Ing. Peter Šramko, poslanec Zastupiteľstva BSK:  
Ďakujem pekne.
Ja by som chcel iba povedať: všetky tieto činnosti ohľadom tej zmenky sa konali bez vedomia vtedajších, ale aj súčasných poslancov, a preto súhlasím s tým, že pán predseda nekoná a neurčí nejaké číslo účtu, aby sa niekde položili peniaze a tie budú zase veľmi draho zaplatené a nič z nich nebudeme mať. My nemáme schválené projekty, my vidíme, že to je nefinancovateľný projekt, tak prečo by sme išli do takéhoto hazardu?! To je skočiť hlavičku do bazénu bez vody.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem pekne.
Pán poslanec Pekár.

Ing. Dušan Pekár, poslanec Zastupiteľstva BSK:  
Ďakujem za slovo, pán predseda.

Ing. Ľubomír Brath, zástupca spoločnosti AIC Leasing  Finanz AG. 
Môžem v krátkosti reagovať?

Ing. Dušan Pekár, poslanec Zastupiteľstva BSK:  
Ďakujem za slovo, pán predseda.
Pán Brath, ľudí alebo obyvateľov Bratislavského kraja nezaujímajú vaše papiere, ani tamten hrubý zákon alebo zbierka zákonov, ich zaujíma, prečo sa toto stalo. Ja by som sa pýtal aj pani predsedníčky Beňovej; ona si nepamätala, keď sme mali prvé pracovné rokovanie Zastupiteľstva Bratislavského samosprávneho kraja, ako sme sa pýtali na všetko, na financie práve Danube Areny? My sme sa až pred niekoľkými týždňami dozvedeli o zmenkách, tie zmenky existujú zrejme dlho. A na základe čoho, nepýtam sa ... práva, ale na základe čoho boli vydané tie zmenky, veď ešte nič pre tých ľudí nebolo urobené?! A vy teraz máte..., máte právo možno, ale vy chcete vymáhať od samosprávneho kraja peniaze za tie zmenky? Za nič? No, viete, ja sa tu cítim naozaj, keď nás obyvatelia pozerajú, tak neviem, či rozumejú, lebo ja tomu tiež prestávam rozumieť, lebo ak chceme byť transparentní, tak by sme mali niečo dostať za peniaze, ktoré zaplatíme. Ale teraz my sa tu len sporíme, či to je právne čisté, či máte nárok; asi áno, máte nárok, ale..., nechcem používať slovo morálka, ale teraz ma nenapadá nič iné, či máte aj morálny nárok na to, na vyplatenie týchto zmeniek? Nebolo by lepšie to, čo vám ponúka župan a vedenie župy? Dohodnime sa.

Ing. Ľubomír Brath, zástupca spoločnosti AIC Leasing  Finanz AG. 
Ale však my ani o ničom inom nehovoríme. My sme došli prví s tým návrhom, že uzavrieme tento vzťah a korektne to vyriešime. My si nenárokujeme ani jeden cent, ani jeden cent odmeny. V refundácii tých nákladov sú iba bankové poplatky a právne služby. To je všetko. (V reakcii na hlas z pléna:) Nie je to 200 tisíc. Za jednu zmluvu je to nejakých 90 tisíc, čo sú bankové poplatky, to znamená commitment fee, to je rezervácia poplatkov, ktoré od 29. 10. sú rezervované peniaze, a 10 tisíc je tam za právne služby právnej kancelárie Baker  McKenzie, ktorí vypracovali kvázi právny názor. 
A chcel by som ešte, chcel by som skutočne...
 
Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Pardon, pán Brath, aby tomu ľudia rozumeli, lebo naozaj to aj pozerajú v priamom prenose, čiže vy držíte 10,5 miliónové zmenky v eurách kvôli 100 tisíc eurám? Dobre tomu rozumiem?

Ing. Ľubomír Brath, zástupca spoločnosti AIC Leasing  Finanz AG. 
My ich nedržíme kvôli 100 tisíc eurám. My sme deklarovali, že tie zmenky vrátime, ukončíme riadne vzťah a v podstate to je..., naša pozícia trvá.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
100 tisíc eur je tá cena?

Ing. Ľubomír Brath, zástupca spoločnosti AIC Leasing  Finanz AG. 
To nie je naša cena, to sú ceny, ktoré boli reálne vynaložené, to sú bankové poplatky a náklady s tým spojené. To nie je žiadna naša provízia.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Pán Brath, môžem sa opýtať ešte raz, sme tu rozumní ľudia: 100 tisíc eur je cena za to, že dostaneme naspäť zmenky, ak pokryjeme vaše náklady...(Pozn. zapisovateľky: Nerozumela som asi 2 – 3 slová.)? 100 tisíc eur o tom hovoríme... ...(Pozn. zapisovateľky: Nerozumela som asi 2 – 3 slová.)?

Ing. Ľubomír Brath, zástupca spoločnosti AIC Leasing  Finanz AG. 
My hovoríme o tom, aby sme korektne vysporiadali všetky vzťahy...

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ale aká je tá suma?

Ing. Ľubomír Brath, zástupca spoločnosti AIC Leasing  Finanz AG. 
Poslali sme vám faktúru na to, je to nejakých 150 tisíc eur, čo sú bankové poplatky. 
(V reakcii na hlas z pléna:) Kto povedal 100 tisíc? To povedal pán župan, nie ja. 

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Vy ste rátali deväťdesiat a desať je sto... 

Ing. Ľubomír Brath, zástupca spoločnosti AIC Leasing  Finanz AG. 
Jedna zmluva. Sú dve zmluvy, hej?

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ja si myslím, že toto je už naozaj akože práca pre právnikov. Ja si myslím, že sme schválili k tomu jasný úverový rámec, kde je jasné, čím sa budú zapodievať tí právnici. 
Ešte poprosím, pani poslankyňa Kimerlingová. Nie? 
Pán Brath, ďakujem veľmi pekne.

Ing. Ľubomír Brath, zástupca spoločnosti AIC Leasing  Finanz AG. 
Môžem ešte reagovať na tieto veci, lebo  čo tuná páni poslanci povedali, to je skutočne absolútne nepochopenie vôbec obchodných vzťahov atď.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Pán Brath, akože buďme k tomuto úprimní. Vy ste povedali, aké podmienky, vy ste povedali svoju pozíciu, nebol by som veľmi rád, keby ste komentovali to, čo poslanci hovoria. Nemá to nijaký zmysel v tejto fáze. Položili vám jasné otázky, vy ste na ne jasným spôsobom odpovedali. Ako? (V reakcii na hlas z pléna:) Neskáčte mi do reči. Neskáčte mi do reči. 

Ing. Ľubomír Brath, zástupca spoločnosti AIC Leasing  Finanz AG. 
Dobre. Ja by som to upresnil...

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Pán Brath, skúste dať nejaký záver... (Pozn. zapisovateľky: Nerozumela som niekoľko slov, lebo súčasne začal hovoriť p. Ing. Brath.)

Ing. Ľubomír Brath, zástupca spoločnosti AIC Leasing  Finanz AG. 
Môžem skutočne plne zodpovedne povedať, že naša spoločnosť je veľmi otvorená k rokovaniam a máme veľký záujem na tom, aby sme to vysporiadali, aby sme to ukončili. Deklarovali sme to pred dvomi mesiacmi. Boli sme požiadaní, aby sme počkali ešte jeden mesiac. Na ďalšom stretnutí sme boli požiadaní, aby sme počkali ešte ďalší mesiac, pokiaľ bude toto zastupiteľstvo. Takže v podstate karta alebo loptička nie je momentálne na našej strane, ale na strane BSK.
Ďakujem.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem pekne. 
Pán poslanec Borguľa, nech sa páči.

Ing. Martin Borguľa, poslanec Zastupiteľstva BSK:
Pán predseda, prečo toto robíte? Na jednej strane nechávate hodinu osemnásť pánovi Nesrovnalovi a na druhej strane po troch minútach stopujete jedného, po minúte stopujete druhého? Však ja naozaj mám úprimný záujem sa dozvedieť, ako to je, čo to je. Ja som nebol v minulom zastupiteľstve, ja by som to rád počul a počul konečne celú pravdu. Lebo, nehnevajte sa, neviem sa zbaviť pocitu, že vy nám to servírujete tak, ako sa vám to ľúbi. Konečne máme tú možnosť, a vy nenecháte ľudí dohovoriť. Mrzí ma to.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Pán poslanec, hovoril som to na začiatku. Je to dohoda predsedov poslaneckých klubov o tom časovom limite. Čiže dohodli sme sa na tom, v tom prípade sa obráťte na svoju pani predsedníčku. Hovoril som o tom, že tu je jeden veľký rozdiel medzi nami a ľuďmi, ktorí vystupujú; majú svoj komerčný záujem, svoj komerčný záujem, a my sme tu poslanci, my sme tu proste zastupitelia, ktorí máme hájiť záujmy tohto kraja. Viacerí sa dokonca tým ani netajili, že majú ten komerčný záujem. A ja si myslím, že to robíme na základe dohody, a nehľadajme za tým žiadne nič, čo by umožnilo to nejako posunúť niekde inde. Mne to je extrémne ľúto, ja si vážim, že ste hlasovali za to uznesenie, lebo to umožní naozaj rozviazať ruky, ale nedávajme tam politiku, nehľadajme za tým nič špeciálne, nehľadajme za tým žiaden zlý úmysel. Ten zlý úmysel naozaj som sa snažil maximálne, maximálne tlmiť, ako keď sme toto celé prednášali, aby sme sa dostali von, zahasili túto vec a dostali sa do situácie, kedy môžeme problémy vyriešiť, nie problémy eskalovať. Ak chcete takúto debatu, že naozaj my sme pomaly to niekde tlačili, tak potom ja vám dám pár tipov, kde sa môžete do vlastných radov obrátiť, ale nemá to zmysel. Nemá to zmysel. Ale nech sa páči, máte faktickú poznámku.

Ing. Martin Borguľa, poslanec Zastupiteľstva BSK:
Vy ma asi nerozumiete, pán predseda. Ja ani politiku nechcem do toho vnášať, ja len chcem vedieť, ako to naozaj je, chcem to počuť. Niečo ste rozprávali o 450 tisíc eurách, tu zrazu vystúpil nejaký pán, ktorého vidím(?) prvýkrát v živote, rozprával o 100 tisíc eurách, potom to zmenil na 150 tisíc eur. Mňa to zaujíma, však čo iné..., však diskutujme, dobre?, diskutujme. Pán predseda, ja som posledný, komu sa tu chce sedieť, mňa žena so zbaleným psom čaká pred domom v aute, mám ísť voľakde na chalupu, ja som posledný, ktorý tu chce čo i len o minútu dlhšie byť, ako je potrebné, ale jednoducho chcem počuť tú pravdu, chcem, raz a navždy. Ja som tu nový, ja som nebol ani vo výberových komisiách, ani pri schvaľovaní, nikde. Som nový, rád by som počul aj teda druhú stranu, teraz máme konečne možnosť, je tu aj pán Bajan, však nech prehovoria, nech povedia, a my si následne urobíme názor.
Ďakujem pekne.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem pekne.
Poprosím pána Bajana, nech sa páči.

Ing. Vladimír Bajan, predseda Bratislavského samosprávneho kraja v predchádzajúcom volebnom období:
Vážení pozostalí (myslím teda v tom dobrom) páni poslanci a pani poslankyne,
dovoľte, aby som povedal jednu vec. Za dvadsať rokov som nezažil, že by som v samospráve riadil zastupiteľstvo a nedal človekovi slovo k tomu bodu, ku ktorému sa hlási. To len na margo toho, čo sa udialo v minulom bode. Ja rešpektujem väčšinu, rešpektujem silu, ktorá tu je, ale vzhľadom na to, čo sa tu udialo, čo som si dnes vypočul smerom k tejto hale, treba povedať, že mal som sto chutí odísť z tohto politického lynčovania a povedať, že jednoducho nie je záujem o vecnú diskusiu. Prečo nie je záujem o tú vecnú diskusiu? Toľko útokov na mňa a na mojich kolegov, ktorí v dobrej viere robili veci, a tvrdím, že stojím si za nimi aj dnes, neurobili nič zlé, len jednoducho niekto si zobral túto tému ako politikum a pravidelne ju priživoval. Poviem príklad o „našej neserióznosti“: Keď 2. 11., 2. 11. prišlo avízo z firmy Parnhams o tom, že 10 miliónov ako prvá tranža je na ceste, tak sme sa stretli s pani predsedníčkou predstavenstva a dohodli sme sa na tom, že napíšeme dohodu do banky, že nebudeme míňať, 4. 11., nebudeme čerpať 10 miliónov eur, kým tam nebude parafovaný nový predseda. V tej chvíli sme nevedeli, kto bude nový predseda. Čiže keby sme sa boli vykašľali na túto našu serióznosť, mohli sme čerpať 10 miliónov. 
Vy ste sa tu dnes stotožnili s materiálom, ktorý mal byť ako kvázi porovnaním nezmyselností, ktoré sme chceli. Ani jeden z vás nevidel model, ktorý sme pripravili, ani jeden z vás nevidel správu PWC, teda Pricewaterhouse, ale schválili ste kompilát, že určite majú pravdu. Výborne, tak nejako si predstavujem diskusiu. Je tu toľko nezmyslov a klamstiev, pán podpredseda, klamstiev, hovorím to veľmi rád, lebo sa to nahráva a veľmi dobre si to pozriem. Odhliadnuc od formálnych blbostí typu..., ospravedlňujem sa za slovo, ale..., že dokonca AEG hovorí o tom, že ma nevideli, až v októbri, toto keď sme p. Kabatznickovi prefotili, tak skoro vyskočil z kože, s tým, že budú na to z AEG reagovať. 
Podobne sú tu ďalšie veci. Tu sa fabuluje číslo za číslom. Ja sa ospravedlňujem, ale porovnávať halu, ktorú Američania chcú robiť ako vstup do strednej Európy a má slúžiť pre Rakúsko, Maďarsko, Česko a nás, s tým, že taká hala v strednej Európe nie je, porovnávať s aktivitami v Košiciach, to považujem absolútne buď za nepochopenie, a už keď som počul, pán podpredseda, vás, že ste povedali, že nevieme, kto je investor, tak potom vôbec neviete o tej hale nič, lebo investorom je Danube Arena. 
Ale môžeme ísť ďalej. Ja len prečítam, čo sa udialo. Nie sú peniaze. Totiž prvý model bol postavený tak, keďže sme nemali peniaze a nechceli sme čerpať peniaze zo župy, nakoniec ani neboli, tak sme sa dohodli so Švajčiarmi, že rozdelíme 90 miliónov tak, že prvých 10 miliónov príde na to, aby sme mohli urobiť projektové práce, aby sme mohli nakresliť, ako bude vyzerať hala, a na základe toho sa vyčlení zastavaný pozemok, zvyšok sa vráti pre parkovanie, hotel a aquapark, a na základe tohto, keď budeme vedieť, čo bude, sa spresní finančný model. Tu ste nás odsúdili, aké nezmysly sme vymysleli. Ja hovorím, nikto neurobil ešte finančný model, lebo sme nemali naň peniaze. Na základe toho, keď sa robí stavebné povolenie, sme mali ísť do výberových konaní na stavebného dodávateľa. Aj to zlacňuje projekt v prípade ďalšieho... Boli tu veľmi silné reči o tom, čo sa udialo alebo neudialo. Peter, ja sa ospravedlňujem za toto, jednoducho nestačím sa diviť. 
Ale možno ešte pár poznámok: Na základe toho, že sme sa dohodli, že nebudeme čerpať peniaze, ale aby sme veci pohli, tak AIC poslala list pánovi predsedovi 19. januára; ja si z neho zacitujem: „Úver vyplatíme na účet Danube Arena, a. s., v priebehu budúceho týždňa za predpokladu vášho potvrdenia našej notifikácie. Z toho dôvodu vás zdvorilo prosíme, aby ste naše postúpenie vzali na vedomie a formálne potvrdil svojím podpisom na priloženom oznámení.“ (Pozn. zapisovateľky: Prepis som zaznamenala v slovenskom jazyku, keďže pán Ing. Bajan prečítal citáciu čiastočne v slovenskom a čiastočne v českom jazyku.) Tento list sa nenachádza napríklad na webovej stránke, že peniaze tu boli a mohli sa čerpať. Ja sa pýtam: asi vieme prečo. 
Druhá vec: Toľko fabulovaná zlatá akcia. Pán predseda, niekoľkokrát sme sa dohodli na tom, alebo dohodli ste sa na tom, že sa s pánom Parnhamom alebo so zástupcami Parnhamsu stretnete vrátane jeho predsedu. 26. januára vám prišiel list – žiadosť o stretnutie, informácia o výstavbe haly, kde zástupca Parnhamsu vám chcel odovzdať aj akciu aj prerokovať, čo ďalej. 26. januára. Ani ste neodpovedali. Tu v materiáli vidím, že 19. apríla ste oslovili Parnhams. Podotýkam, doteraz do Londýna list neprišiel. Ale hovorím to preto, lebo akcia sa nevracia ako kniha do knižnice. Však predsa musíte s tým partnerom rokovať. Podotýkam, podľa zákona 302 štatutárom firmy je zastupiteľstvo a predseda, nie podpredseda a nie poradcovia. Nerokovali ste, vidím to ako ťažkú chybu, ale asi viete prečo. 

Budem pokračovať, lebo..., i keď to v podstate nemá význam, lebo ste už rozhodli, ale nedá mi uviesť: len na margo toho, ako ste rokovali a prečo sú tí zahraniční partneri znechutení. Niekoľkokrát, aj ste to potvrdili, mali ste rokovanie s AIC o zmenkách, ja som to počul, ako lietajú po svete, absolútne nezmysly, ale dobre, účelovo sa to hodilo niekomu. Jednoducho, povedali dobre, chcete skončiť našu spoluprácu, my vám povieme, čo treba zaplatiť, aby sme to mohli urobiť. Nebude sa preplácať 10 miliónov. To nikto nepovedal, jednoducho to sa kamufluje. Tie peniaze boli zozbierané z rôznych fondov a zaplatia sa len tie náklady spojené s prevodom z jednej banky do druhej. To sa vyčíslilo bez percenta, bez koruny, bez eura, Švajčiarov, a povedali – dobre, poslali list – tu máte, poďme sa o tom dohodnúť. Odpoveďou im bolo: „Dovoľujeme si Vám uviesť, že vo veci projektu Danube Arena Vaším zmluvným partnerom nie je BSK, ale Danube Arena. Čiže Švajčiari, pekne sme si spolu párkrát posedeli, ale, choďte do kelu, za Danube Arenu. Jednoducho takto sa veci predsa nemôžu rokovať so zahraničným partnerom.
Nechajte ma dohovoriť, ja som vám neskákal do reči, pán predseda. 
Tu sú listy. Samozrejme, že ich zavesím na internet ja, lebo už mám toho plné zuby. Čiže ja len naznačujem veci tak, že model, ktorý bol pripravený, tak sme chceli naozaj z tých peňazí, ktoré prídu, zaplatiť predprojektovú..., projekty plus infraštruktúru. Následne sa ocení, urobí model, spresní sa a ideme ďalej. 
Možno, ešte tu zaznelo pár takých poznámok o týchto číslach. Poviem možno len dva príklady. Spochybňuje sa cena za sky box, ktorý bol v našom modeli, to tu je veľmi zle napísané, lebo nie je záujem čítať celý model. 30 až 60 tisíc eur, podotýkam pražská SAZKA Arena predala sky boxy za 120 tisíc. Tak je to nafúknuté, alebo nie je? 
Ďalší príklad: 60 eur mal byť lístok na hokej. Podotýkam, na hokej typu NHL. Tak ako SAZKA Arena mala otvorenie NHL, takisto nám AEG ako majiteľ Los Angeles Sticks  prisľúbil, že takéto podujatie pripraví. Tieto modelové vstupy z AEG boli zapracované do tohto modelu. Preto sa pán Kabatznick ako viceprezident pre Európu čuduje, že sa tvárite, ako keby naozaj tieto veci nevedel. 
Ešte malá poznámka, ale to už naozaj neviem, či to má význam. Je tu pár naozaj takých zvláštností, nechcem rovno povedať nepresností, že si to vyžaduje veľmi veľa spresnení, a preto právna kancelária bude veci cizelovať, pretože niektoré veci sú tu naozaj smiešne. The Anschutz, teda ako partia AEG nám povedala – garantujeme vám 22 akcií. Je to firma, ktorá vo svete má 80 hál vrátane 02 Areny v Londýne, 02 Areny v Hamburgu a podobne. My sme zapracovali do nášho modelu 12. Je to veľa, alebo je to málo? A nehovoríme o akciách typu, ja sa ospravedlňujem, Mojsejovci, ale jednoducho vážne akcie, ktoré v strednej Európe ešte neboli. Ale to nám garantuje firma, ktorá promuje tie firmy, nie že ich objednáva, promuje vo vlastnom portfóliu. 
Mohol by som ísť takto ďalej, ale nemá to význam, lebo už ste rozhodnutí. Ale chcem len povedať, že ja som mal to šťastie minulé volebné obdobie, že som mohol ten model prezentovať pred poslancami. Vy ste tento model ani nepočuli, ale poctivo odstrelili ako nevyhovujúci. Beriem to, že vedenie má výnimočnú dôveru, ku ktorej mu blahoželám, ale faktom je, že táto stránka nie je bielo-čierna, to je taký vážny a komplexný problém, ktorý vyriešiť tým, že odhlasujeme, že všetko bolo zlé a sú tu kriminálnici, a škandalizujeme a kriminalizujeme veci bez toho, že by sme sa do toho problému ponorili a chceli ho minimálne nielen objektivizovať, lebo to sa nedá v tejto dobe, lebo to je už tak ďaleko, ale minimálne vypočuť si a brať na vedomie, že existuje naozaj možno aj iný názor, je v tejto atmosfére už nemysliteľné. 
Takže ja vám veľmi pekne ďakujem za pozornosť a v prípade, že bude záujem naozaj diskutovať na túto tému, veľmi rád prídem do širšieho pléna, a nie na zastupiteľstvo, ale do klubov, do komisií, pretože tento problém je taký veľký, že ho neviem vyriešiť typu brainstorming s Vladom Bajanom.
Príjemný dobrý deň!

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
(V reakcii na hlas z pléna:) 
Neviem o tom, že je vypnuté..., raz to vypadlo ešte doobeda.
Pán Bajan, neviem, či teda odchádzate, alebo môžem položiť pár otázok, alebo to mám iba okomentovať. Ale keď chcete, ja to okomentujem najprv jednoduchou vecou. To, čo bola reakcia, bolo, že AIC nám poslala faktúru, hej?, čiže namiesto vyjednávania nám poslala faktúru. Zle sa to počúva. Zle sa to počúva, poslala nám faktúru. Ja teda chcem povedať to, čo som chcel povedať na samý záver. Myslím, že sa netreba dať pomýliť takou vecou, že proste nejako osobne sa to tu na nejaké nedorozumenie zvaľuje, je to jednoducho prípad, ktorý je pomerne jasný. A takisto sa netreba nechať zastrašiť tým, že právne kroky..., ja rozumiem tomu, že sú tam komerčné záujmy, nech tie právne kroky robí, kto chce, my sa budeme musieť brániť. Ale v každom prípade, v každom prípade ochrana toho majetku, ktorý je župe zverený, je absolútnou prioritou a z toho sme ochotní a schopní sa zodpovedať. A pokiaľ naozaj to bude treba právne riešiť, pokiaľ bude treba byť veľmi dôkladný, tak nech sa páči. Ja počujem, že druhá strana má o takéto riešenie záujem, že ho proste akože protežuje, že vyslovene naň vyzýva na základe nepresností, tak potom naozaj skúmajme všetky nepresnosti vrátane tých zasadnutí predstavenstiev atď. atď. Buďme teda precízni. Keď je to naozaj ako želanie, tak nedá sa nič iné urobiť. Dobre. 
Pán poslanec Guttman.

Ing. Peter Guttman, poslanec Zastupiteľstva BSK: 
Ja som mal ešte otázku k predchádzajúcemu rečníkovi pánovi Ing. Brathovi, že či sú teda doklady k tým sumám, ktoré nám chcú fakturovať, lebo možnože 90 tisíc sú poplatky atď. banky, ale bolo by dobre, aby tam boli teda jasné doklady, prílohy k tým faktúram a, samozrejme, potom to bude musieť Bratislavský kraj zaúčtovať ako ďalšiu škodu, hej?, z tohto celého prípadu.
Keď som počúval bývalého predsedu pána Bajana, tak som mal taký dobrý pocit z toho, že aký dobrý úmysel..., ale nechápem potom, prečo všetko sa nerealizovalo transparentne. To mi nie je jasné.
Len toľko.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Dobre, ďakujem pekne. 
Pán poslanec Nesrovnal. Beriem späť.
Pán poslanec Pomichal, nech sa páči.

Ing. István Pomichal, PhD., poslanec Zastupiteľstva BSK:  
Ja si myslím, že som to chcel povedať pánovi Bajanovi, ale on odišiel, ale dve zásadné veci treba vyjasniť: že zastupiteľstvo zodpovedá za majetok tejto župy, a zastupiteľstvo nikdy nedalo súhlas na to, aby niekto svojvoľne 15 miliónov korún odviedol z účtu na druhý účet. Preto požiadam hlavného kontrolóra, aby tieto veci preveril, lebo to už dozorná rada hodnotila, že treba tieto tri faktúry rozporovať, ale poslať z účtu 15 miliónov bez toho, aby to bolo niekde v rozpočte, bez toho, aby bol o tom nejaký dôvod(?), aby niekto o tom rokoval, to je zásadná vec. 
A druhá vec, že konať tak, ako keby súťaž bola vyhodnotená, a uzatvárať zmluvy, keďže nebola vyhodnotená súťaž, a po septembri urobiť všetky tie kroky tak, ako keby tá súťaž bola vyhodnotená, tak v tom je základný kameň všetkých činností, pre ktoré tu dnes sedíme, a táto činnosť dnes nás stojí tých 15 miliónov, ktoré neuvidíme, a ešte ďalšie náklady, ktoré s tým súvisia, a nakoniec to číslo, ku ktorému sme dospeli v uznesení, že to treba vyčleniť, tieto peniaze už jednoducho budú preč. 

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem veľmi pekne. 
Poprosím pani poslankyňu Apalovičovú.

Doc. Ing. Ružena Apalovičová, CSc., poslankyňa Zastupiteľstva BSK: 
Ďakujem pekne.
Ja len veľmi krátko som sa chcela spýtať pána Bajana: keď sa mu nepozdáva ten materiál, prečo ho nespravili oni? Prečo naši ľudia museli štyri mesiace pracovať, hľadať, zháňať a dopytovať sa, kde čo je, a to ešte možno sa stane, že sa niečo nové objaví, a on sa tu tvári ako jelimánek. 

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem veľmi pekne za túto poznámku.
No mňa to veľmi mrzí, že to nebolo transparentné a jasné, ale sami ste to počuli od členov výberovej komisie, sami ste to počuli potom aj od ľudí, ktorí boli v predstavenstve, akým spôsobom oni fungovali. Čiže to asi nepotrebuje žiaden väčší komentár. Pokiaľ by to bolo tak, že naozaj sa počká či na výsledky volieb, či sa to zverejní, ako úplne celý ten postup, no keď tam máte dvakrát bez výberového konania, tak sa nemôžete tomu čudovať. A ja chcem veľmi oceniť tú námahu, ktorú panie poslankyne, páni poslanci od rána urobili, že tu zostali, že sme si toto vypočuli a že jednoducho sme sa pohli kúsok ďalej. A naozaj chcem oceniť aj to, že bola taká atmosféra, ktorá umožňuje vlastne vyviazať sa z tohto a začať naozaj niečo, čomu občania budú rozumieť, a má to jednoducho zmysel. Budeme o tom pravidelne informovať. A takisto si myslím, že koniec koncov sa nám podarí zabrániť tomu, aby župe vznikali ďalšie škody, resp. aj niektoré z tých, ktoré už nastali, možno minimalizovať. Takže tak...
Máme bod rôzne. Čiže je ešte niekto prihlásený?
Pán poslanec Šramko, nech sa páči.

Ing. Peter Šramko, poslanec Zastupiteľstva BSK:  
Ďakujem za slovo.
Ja len veľmi krátko: musím v rôznom informovať z rokovania komisie na ochranu verejného záujmu. Bohužiaľ, už tu nie je veľmi veľa poslancov, chcel som im pripomenúť, že dnes 30. 4. uplynie ďalší termín na podania o daňovom priznaní, nie podať daňové priznanie sem, lebo to nespĺňa zákon, tam musí byť pečiatka – tlačivo, podanie na daňovom úrade, a nie daňové priznanie. Tí, ktorí ste tu, potvrdenie o podaní daňového priznania, aby nezabudli. Myslím, že už aj podateľňa je zavretá teraz, takže nič iné, jedine, ak to niekto nepodal, tak ešte utekať na poštu. Tí, ktorí si nesplnili zákonnú povinnosť a prípadne si ani dnešnú nesplnia, na ďalšom zasadnutí zastupiteľstva to budeme musieť už menovite povedať.
Ďakujem pekne.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Ďakujem pekne.
Nevidím nikoho ďalšieho prihláseného, tak končím bod...
Pán Šramko, ešte, faktická poznámka? Nech sa páči.

Ing. Peter Šramko, poslanec Zastupiteľstva BSK:  
Ešte vo faktickej poznámke chcel som požiadať, aby ďalšie zasadnutie zastupiteľstva bolo zvolané na 9. hodinu, a hovoril som s viacerými, že tento problém, aby sa nepretiahol, ak je to možné.
Ďakujem.

Predsedajúci Ing. Pavol Frešo, predseda Bratislavského samosprávneho kraja:
Je síce pravda, že som predsedom klubov navrhoval, že to zvolám na šiestu, ale uhovorili ma, že na deviatu. Takže bude to o deviatej.
Ďakujem pekne.
A tým končím aj naše rokovanie. Veľmi, veľmi pekne ďakujem. Prajem príjemný víkend a teším sa tej práci, ktorú sme urobili pre ľudí v Bratislavskom kraji.
Dovidenia.
(Ukončenie zasadnutia o 17:20 h.) 

Zápisnicu vyhotovila:

Helena Líšková,  v.r.	

Overovatelia zápisnice:

PhDr. František Šebej, CSc., v.r. 
poslanec Zastupiteľstva
Bratislavského samosprávneho kraja	Ing. Zuzana Schwartzová, v.r.
poslankyňa Zastupiteľstva
Bratislavského samosprávneho kraja 	

PaedDr. Milan Trstenský, v.r.
poslanec Zastupiteľstva 
Bratislavského samosprávneho kraja 	

Za Úrad Bratislavského samosprávneho kraja:

Ing. Bystrík Žák, v.r. 
riaditeľ
Úradu Bratislavského samosprávneho kraja	

Zápisnicu schválil:

Ing. Pavol Frešo, v.r. 
predseda
Bratislavského samosprávneho kraja